Informácia o priebehu a výsledkoch  hlavnej časti 59. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

V zmysle platného Rokovacieho poriadku 59. VZ OSN začalo 13. septembra 2004. Všeobecná rozprava, každoročne sa opakujúci úvodný segment zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, sa uskutočnila v dňoch 21. septembra až 1. októbra 2004. V tomto roku sa jej zúčastnilo vyše 100 hláv štátov a vlád členských krajín OSN. 
Predsedu 59. VZ OSN, Jeana Pinga, ministra pre štát, zahraničné veci, spoluprácu a Frankofóniu Gabonu, aklamáciou zvolilo 58. VZ OSN na svojom 89. zasadnutí dňa 10.6.2004. 58. VZ OSN taktiež zvolilo 21. podpredsedov a predsedov šiestich hlavných výborov tri mesiace pred jeho začiatkom.  
	Delegáciu SR na 59. VZ OSN viedol prezident SR Ivan Gašparovič, za účasti ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana. O účasti vysokých predstaviteľov SR bola vláde predložená samostatná informácia, s ktorou sa vláda oboznámila na svojej 106. schôdzi dňa 27.10.2004. 

Všeobecná rozprava 59. VZ OSN (21.9. – 1.10.2004)

Všeobecná rozprava je pravidelným stretnutím vedúcich delegácií členských štátov Organizácie Spojených národov na vysokej úrovni. Počas rozpravy vyjadrujú členské štáty svoje názory na najdôležitejšie medzinárodné otázky, čo je stimulom pre prácu hlavných výborov a podriadených orgánov počas celého zasadnutia. 
Vo všeobecnej rozprave na 59. VZ OSN v dňoch 21. 9. - 30.9.2004 v centrále OSN v New Yorku vystúpili predstavitelia 190 členských štátov OSN a dvaja pozorovatelia, 81 štátov bolo zastúpených na úrovni prezidenta alebo predsedu vlády. 

Generálny tajomník OSN Kofi Annan sa vo svojom politicky neutrálnom prejave dotkol najzávažnejších otázok dneška. Za ústrednú tému jeho prejavu možno označiť právny štát, v ktorej GT OSN vidí kľúč k riešeniu problémov súčasnosti. Okrem boja s terorizmom tradične venoval pozornosť Africkému kontinentu, boju proti chudobe a porušovaniu ľudských práv. Ďalšími významnými témami bolo napĺňanie cieľov Miléniovej deklarácie, a očakávanie výsledkov práce Panelu na vysokej úrovni pre hrozby, výzvy a zmenu.

V prejave EÚ prednesenom holandským predsedníctvom rezonoval význam efektívneho multilateralizmu pre dosahovanie globálnych cieľov. Holandské predsedníctvo prízvukovalo skutočnosť, že EÚ reprezentuje 13% členstva OSN, pričom jej príspevok do riadneho rozpočtu predstavuje 36% a členské krajiny EÚ hradia približne polovicu všetkých dobrovoľných príspevkov do programov a fondov OSN. Navyše EÚ poskytuje 50.000 príslušníkov do misií OSN. 

Prezident SR vystúpil v pléne VZ OSN s prejavom predstavujúcim pozície SR k aktuálnym otázkam medzinárodno-politického diania. Vo svojom vystúpení vyzdvihol multilateralizmus ako žiadúcu reakciu a odozvu medzinárodného spoločenstva na nové a nepoznané výzvy a hrozby dnešnej doby. Zdôraznil, že úloha OSN pri udržiavaní globálnej bezpečnosti je nezastupiteľná. Zároveň však prezident pripomenul potrebu vnútornej reformy organizácie a potrebu jej prispôsobenia sa súčasným, zmeneným podmienkam definujúcim medzinárodné vzťahy. Významnou súčasťou vystúpenia  prezidenta SR bola aj výzva na dôrazný postup medzinárodného spoločenstva v boji proti terorizmu. Prezident SR Ivan Gašparovič pripomenul aj aktívnu účasť SR na mierových operáciách OSN a venoval sa aj viacerým regionálnym otázkam, s dôrazom na aktuálny vývoj na Balkáne, Blízkom východe a v Iraku. V prejave tiež pripomenul kandidatúru SR na post nestáleho člena BR OSN na roky 2006-07 a zdôraznil, že Slovensko je pripravené prevziať na seba zodpovednosť vyplývajúcu z členstva v tomto kľúčovom orgáne OSN. 

O význame, ktorý OSN prikladajú jednotlivé krajiny, svedčí vysoká účasť najvyšších predstaviteľov členských krajín, ktorá čo do počtu hláv štátov tento rok prekonala uplynulý približne o jednu tretinu. Všeobecná rozprava na 59. VZ OSN, podobne ako všetky multilaterálne fóra v uplynulých rokoch, bola odrazom polarizovaných postojov Severu a Juhu a regionálnych, či lokálnych záujmov, avšak k mnohým otázkam dokázala medzinárodná komunita zaujať spoločný postoj (napr. odsúdenie terorizmu, či zhoda na potrebe napĺňania Miléniových cieľov pre rozvoj - MDG).
Témou, ktorá rezonovala takmer vo všetkých prejavoch, bol boj proti terorizmu. Teroristické útoky v Beslane, ako aj udalosti v Izraeli a Palestíne, Madride a Iraku a ďalších miestach vyvolali ostrú vlnu kritiky a odsúdenia zo strany drvivej väčšiny štátov. Moslimské krajiny upozorňovali na potrebu nespájať terorizmus s islamom, arabské krajiny dôraznejšie kritizovali formy štátneho terorizmu a upozorňovali na rozdiel medzi terorizmom a bojom za oslobodenie národov pod cudzou okupáciou, či potrebu zaoberať sa príčinami terorizmu. Niektoré krajiny navrhli možnosť zorganizovať medzinárodnú konferenciu na túto tému. 
V centre pozornosti bol tiež vývoj v krízových oblastiach. Pokiaľ ide o izraelsko-palestínsky konflikt, väčšina delegácií jednoznačne potvrdila, že „cestovná mapa“ predstavuje jediný spôsob na vyriešenie problému Blízkeho východu a žiadala o jej dôslednú implementáciu oboma stranami. 
Nemenej často bolo upozorňované na problémové oblasti Afriky, situáciu v Iraku a Afganistane. Najmä krajiny Severu vidia ako riešenie predchádzanie konfliktov v spolupráci s regionálnymi organizáciami, efektívnejšom systéme kolektívnej bezpečnosti a spoločnom krízovom manažmente ako aj v systéme skorého varovania.
Neutíchajúcu pozornosť krajiny venovali hrozbe zbraní hromadného ničenia (ZHN) s akcentom na možné zneužitie týchto zbraní na teroristické účely. Krajiny Hnutia nezúčastnených krajín upozorňovali na potrebu vyhýbať sa dvojitým štandardom ako aj potrebu zapojiť celú medzinárodnú komunitu do boja proti šíreniu ZHN. 
Mnohé delegácie sa zaoberali potrebou reformy OSN a BR OSN s akcentom na rozšírenie počtu miest stálych a nestálych členov BR OSN s cieľom zvýšenia je reprezentácie a legitímnosti. Členské krajiny očakávajú výsledky práce Panelu eminentných osobností pre hrozby, výzvy a zmenu. 
Medzi ďalšími tradičnými témami na pôde VZ OSN možno spomenúť problematiku hladu (mnohé delegácie podporili iniciatívu Brazílie), extrémnej chudoby, HIV-AIDS, degradácie životného prostredia, ľudských práv, negatívnych dopadov globalizácie, mín a šírenia ručných a ľahkých zbraní, drog a pod. Delegácie akcentovali potrebu napĺňať Miléniové ciele pre rozvoj napriek konštatovaniu, že progres pri ich dosahovaní je nedostatočný. Najmä krajiny Juhu žiadali OSN a rozvinuté krajiny o ďalšiu rozvojovú pomoc najmä so zreteľom na nedávne živelné katastrofy, apelovali na potrebu zníženia dlhu Afriky a ďalších najmenej rozvinutých krajín, otvorenie západných trhov pre svoje ekonomiky. 

	Plénum
	
	Plénum začalo posudzovať jednotlivé body agendy po ukončení všeobecnej rozpravy. 	Medzi body prerokované v pléne VZ OSN tradične patrí správa GT OSN o práci organizácie (dokument A/59/1). Správa prehľadne sumarizuje aktivity, na ktorých sa OSN počas uplynulého roka podieľala. Plénum sa taktiež zaoberalo zhodnotením implementácie odporúčaní Tretej konferencie OSN o výskume a mierovom využívaní vesmíru a konsenzom prijalo rezolúciu s vyššie uvedeným názvom vyzývajúcu krajiny a MO zvýšiť úsilie pri šírení vesmírnych technológií pre potreby ľudstva s akcentom na potreby rozvojových krajín. V rámci diskusie k bodu venovanému správe GT OSN o spolupráci OSN s regionálnymi organizáciami sa delegácie vo svojich príspevkoch zamerali na organizácie významné z pohľadu angažovanosti sa v jednotlivých krajinách, sídla ich pôsobnosti či politického a hospodárskeho významu pre dané krajiny, resp. ich priameho, resp. širšieho politického záujmu a priorít. V nadväznosti na všeobecnú rozpravu, v rámci ktorej odznelo volanie po prehĺbení spolupráce regionálnymi organizáciami, si predstavitelia jednotlivých krajín všímali skutočnosti, že regionálne organizácie majú rýchlejšie schopnosti nasadenia v krízových oblastiach, lepšie možnosti využívania zdrojov a podrobnejšiu znalosť politickej situácie v jednotlivých oblastiach. Odporúčali využiť skúsenosti lokálnych a regionálnych hráčov v kľúčových oblastiach ako podpora trvalo-udržateľného rozvoja v súlade s Miléniovou deklaráciou, sledovanie degradácie životného prostredia, využívanie prírodných zdrojov, alebo riešenie konfliktov s akcentom na potreby Afriky a širšieho rozvojového sveta. 
	Plénum sa zaoberalo správou Hospodárskej a sociálnej rady a zhodnotilo ročnú prácu tohto orgánu OSN, úlohou OSN pri propagácii nového globálneho ľudského poriadku, komentárom GT OSN  k správe GR UNESCO o podpore náboženského a kultúrneho porozumenia, harmónie a spolupráce, Medzinárodnou dekádou kultúry a mieru a nenásilia pre deti sveta: 2001-2010, Medzinárodným rokom športu a telesnej výchovy, alebo správou GT OSN o napĺňaní záverov mimoriadneho zasadnutia o deťoch. 
	Osobitne dôležitými boli voľby nových nestálych členov Bezpečnostnej rady OSN a Hospodárskej a sociálnej rady - ECOSOC. Na miesto piatich členov BR OSN, ktorých mandát končil 31. decembra 2004, boli zvolení Argentína, Grécko, Tanzánia, Japonsko a Dánsko, pričom všetci z nich boli endorsovanými kandidátmi svojich regionálnych skupín. Krajiny budú pôsobiť v BR OSN v rokoch 2005-2006. V rámci volieb do Hospodárskej a sociálnej rady bolo na uvoľňujúce sa miesta zvolených 18 krajín na roky 2005-2007.
Počas prvého týždňa všeobecnej rozpravy majú hlavy štátov, vlád a ministri zahraničných vecí možnosť individuálne podpísať alebo uložiť ratifikačné listiny k medzinárodným zmluvám deponovaným u generálneho tajomníka  Tento rok bola udalosť pod názvom Focus 2004 zameraná na ochranu civilného obyvateľstva. Prezident SR v rámci podujatia Focus 2004 OSN uložil ratifikačné listiny k trom dodatkovým protokolom k Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu (Protokol o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne ženami a deťmi, Protokol proti pašovaniu migrantov po súši, mori a letecky a Protokol proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami). 

	Hlavné výbory

	1. Výbor (Odzbrojenie a medzinárodná bezpečnosť)

1. výbor 59. VZ OSN rokoval pod predsedníctvom veľvyslanca Mexika pri Úradovni OSN v Ženeve Luisa Alfonsa De Alba. 
Za kľúčové momenty, ktoré do značnej miery determinovali prácu výboru možno označiť prijatie prelomovej rezolúcie BR OSN č. 1540 z 28.4.2004 o nešírení zbraní hromadného ničenia, pokračujúcu diskusiu o racionalizácii, revitalizácii a zefektívnení práce 1. výboru, prípravy na konanie 3. hodnotiacej konferencie Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v máji 2005, ako aj pokračujúce úsilie o vypracovanie a prijatie medzinárodného nástroja umožňujúceho štátom včas a spoľahlivo odhaliť nezákonné ľahké a ručné zbrane. Ako po iné roky, aj tentoraz sa pozornosť viacerých delegácií sústredila na situáciu v oblasti odzbrojenia v niektorých tradične problémových krajinách (Irán, KĽDR).
Celkovo je možné konštatovať, že 1. výbor 59. VZ OSN pracoval efektívne, podarilo sa mu prerokovať všetky určené body programu a prijať viaceré zásadné rezolúcie a rozhodnutia, ktoré pozitívne na dlhší čas ovplyvnia celkovú atmosféru i stav vecí v oblasti odzbrojenia a medzinárodnej bezpečnosti na svete, osobitne v kontexte dlhodobej nefunkčnosti Konferencie OSN o odzbrojení v Ženeve a značných problémov vo fungovaní Komisie OSN pre odzbrojenie. Výrazným úspechom je predovšetkým konsenzuálne prijatie rezolúcie k zefektívneniu pracovných metód 1. výboru a nadväzné odsúhlasenie orientačného časového i obsahového rozvrhu rokovaní 1. výboru 60. VZ OSN v roku 2005 vrátane tzv. strategického programového rámca pre roky 2006-2007.         

	2. Výbor (Hospodársky a finančný)
 
	Hospodársky a finančný výbor schválil počas 59. zasadnutia VZ OSN pod vedením predsedu Marca Balareza z Peru 45 rezolúcií a niekoľko rozhodnutí, s nosnými témami znižovania chudoby a hladu v rozvojových krajinách, využitia výhod globalizácie, riešenia situácie v najmenej rozvinutých krajinách, rozvojových krajinách vo vnútrozemí, tranzitívnych ekonomikách a plnenia Miléniových rozvojových cieľov (MDG). 
	Priebeh zasadnutí 2. výboru bol pod vplyvom prípravy 13. zasadnutia Komisie pre trvalo udržateľný rozvoj, dialógu na vysokej úrovni o financovaní rozvoja (pokračovanie Konferencie v Monterrey), ale najmä prípravy na Podujatie 2005 a s tým súvisiace vyhodnotenie plnenia MDG. Skupina 77 sa koncentrovala na neustále pretláčanie referencií o mobilizácii kapitálových tokov a potrebe zvyšovania rozvojovej pomoci do rozvojových krajín, ako aj dosahovaní koeficientu 0.7 na HNP v poskytovaní oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), vyspelé krajiny spolu s EÚ vyvíjali nepretržitú snahu o poukázanie primárnej zodpovednosti rozvojových krajín o vlastný rozvoj, zníženie počtu schvaľovaných rezolúcií a zjednodušenie práce 2. výboru. Vstupom SR do EÚ sa kvalitatívne zmenila doterajšia pozícia SR v oblasti kosponzoringu tradičných rezolúcií, pre budúcnosť bude potrebné analyzovať oblasť trvalo-udržateľného rozvoja, ako aj niektoré iné rezolúcie, ktoré EÚ pravidelne kosponzoruje ako celok. Nasledovné podujatia v roku 2005 budú vyvrcholením tohtoročných intenzívnych príprav v rámci práce 2. výboru – CSD 13 (11.-22. apríl), Stretnutie na vysokej úrovni o Deklarácií záväzkov k HIV/AIDS (2. jún), Dialóg na vysokej úrovni o financovaní rozvoja (27.-28. jún), Segment ECOSOCu na vysokej úrovni (29.-30. jún), Podujatie 2005 (14. – 15. september 2005).

3. Výbor (Sociálny, humanitárny a kultúrny)

3. výbor rokoval pod predsedníctvom Valerija Kučinskeho (Ukrajina). SR na pôde výboru úzko koordinovala svoju činnosť s členskými krajinami EÚ a pripojila sa ku všetkým 15 iniciatívam členských krajín EÚ. SR bola spolupredkladateľom 31 návrhov rezolúcii.
V rámci všeobecnej diskusie k bodom agendy venovaným sociálnemu rozvoju bol zdôraznený význam programov sociálneho rozvoja a programov boja proti chudobe a plnenia časovo záväzných MDG a úloh stanovených počas Svetového summitu o sociálnom rozvoji  a 24. mimoriadneho zasadnutia VZ OSN. 
Podľa slov výkonného riaditeľa Úradu OSN pre drogy a kriminalitu A. Costu k bodom  Prevencia kriminality a Medzinárodný boj proti drogám  v súčasnosti svetové spoločenstvo disponuje 3 medzinárodnými dohovormi o boji proti drogám, dohovorom proti organizovanému zločinu (doplneným protokolom o obchodovaní z ľuďmi, predovšetkým so ženami a deťmi, protokolom o pašovaní migrantov a protokolom o strelných zbraniach, ktorý zatiaľ nenadobudol účinnosť), dohovorom proti korupcii a 12 univerzálnymi antiteroristickými nástrojmi. Tieto právne nástroje predstavujú dostatočný „právny arzenál“ a je len na iniciatíve a politickej vôli jednotlivých vlád, aby ich plne implementovali a využili ich silu. 
Počas diskusie k bodu „Správa Vysokého komisára pre utečencov, otázky týkajúce sa utečencov, navrátilcov a presídlených osôb a humanitárne otázky“ bola zdôraznená potreba garantovania bezpečnosti pre utečencov a vnútorných presídlencov ako aj nutnosť aktívnej medzinárodnej spolupráce s cieľom riešenia problémov spojených s návratom utečencov do krajín, ktoré majú obmedzené finančné zdroje alebo sú postihnuté ozbrojenými konfliktmi. 
Diskusii týkajúcej sa podpore a ochrane práv detí dominovali otázky účasti detí v ozbrojených konfliktoch, sexuálneho zneužívania detí, obchodovania s deťmi, ich vzdelania, negatívneho vplyvu prehlbovania chudoby na presadzovanie a ochranu práv detí, HIV/AIDS a zdravotnej starostlivosti. 
V rámci rozpravy k problematike domorodého obyvateľstva dominovala téma výsledkov 1. Medzinárodného desaťročia sveta pôvodného obyvateľstva. Pôvodne škandinávsku iniciatívu smerom k vyhláseniu 2. medzinárodného desaťročia prevzala Kuba, v dôsledku čoho sa väčšina členských krajín EÚ (aj SR) rozhodla nepripojiť ku spolupredkladateľom predmetnej rezolúcie.
Počas prerokovania otázok týkajúcich sa odstránenia rasizmu a rasovej diskriminácie spolu s právom národov na sebaurčenie bola zdôraznená dôležitosť intenzifikácie realizácie Durbanskej deklarácie a akčného programu a vyjadrené znepokojenie nad pretrvávajúcimi prejavmi starých a nových foriem rasizmu a rasovej diskriminácie. 
Rovnako ako v ostatných rokoch významná pozornosť výboru bola venovaná otázkam ľudských práv. V rámci diskusie k ľudsko-právnym inštrumentom bola opätovne zopakovaná výzva na ich univerzálnu ratifikáciu. Osobitná časť diskusie bola venovaná otázkam terorizmu a ochrane ľudských práv pri realizácii protiteroristických opatrení ako aj rezolúcii „Ľudské práva a terorizmus“. SR (v súlade so spoločnou pozíciou EÚ), predmetnú rezolúciu nepodporila, keďže nesúhlasí s tvrdením, že teroristické činy ako také predstavujú porušenie ľudských práv. Je nevyhnutné rozlišovať trestné činy od porušení ľudských práv. 

4. Výbor (Osobitný politický a dekolonizačný výbor)

Predsedom 4. výboru bol Kyaw Tint Swe (Mjanmarsko). SR zastávala pozíciu jedného z troch podpredsedov. Už tradične bol dôraz práce výboru sústredený na problematiku dekolonizácie, mierových operácií a otázku Blízkeho východu. 
V rámci bodov týkajúcich sa dekolonizácie 4. výbor prerokoval pravidelné body a prijal štandardné rezolúcie hodnotiace situáciu a vývoj v politickej, ekonomickej a sociálnej oblasti v jednotlivých 16-tich nesamosprávnych územiach. Zároveň prijal aj rezolúcie vyjadrujúce potrebu pokračovať v dekolonizačnom procese a v implementácii Deklarácie o udelení nezávislosti koloniálnym krajinám a národom. Spornou a už tradične najzložitejšou sa stala rezolúcia o Západnej Sahare. 
	Výbor sa tiež venoval otázke mierových operácií OSN. Rokovanie 4. výboru o tejto problematike už tradične predstavuje príležitosť na cca 6-mesačné zhodnotenie vývoja v mierových operáciách od zasadnutia Osobitného výboru pre mierové operácie, ktoré sa pravidelne koná v jarných mesiacoch. Zvýšený dopyt po mierových operáciách stavia enormné požiadavky na zdroje a OSN čelí vážnemu problému zabezpečenia a udržania potrebných finančných, materiálnych a ľudských zdrojov. Na jednej strane sa peacekeeping OSN skvalitnil a ďalej pokračuje v svojom celkovom zefektívňovaní, no druhej strane enormne rastú požiadavky na veľkosť a komplexnosť mierových misií, pričom zdroje ostávajú limitované. 
	V rámci bodu „Mierové využitie kozmu“ boli prijaté dve rezolúcie: tradičná rezolúcia “Medzinárodná spolupráca pri mierovom využívaní kozmu“ a nová rezolúcia: Aplikácia konceptu vypúšťacieho (launching) štátu“, ktorej cieľom je zabezpečiť dodržiavanie ustanovení dohovorov OSN o kozme.
Tradičné 2 body týkajúce sa problematiky Blízkeho východu „Agentúra OSN pre pomoc palestínskym utečencom na Blízkom východe (UNRWA)“ a „Správa Osobitného výboru na vyšetrovanie izraelských praktík ovplyvňujúcich ľudské práva palestínskeho a ostatného arabského obyvateľstva na okupovaných územiach“ je možné považovať za politicky najzásadnejšie z agendy 4. výboru. V snahe znížiť opakujúce sa rezolúcie k tomuto bodu boli namiesto 7 rezolúcií boli prijaté iba 4. K obom bodom prebiehali zložité rokovania medzi EÚ a predkladateľom návrhov - palestínskou delegáciou, ktoré vyústili do akceptovateľných kompromisov. Za úspech možno považovať aj to, že po prvýkrát sa v palestínskom návrhu rezolúcie VZ OSN objavuje vyjadrenie vážneho znepokojenia nad samovražednými bombovými útokmi, ktorých obeťami je civilné obyvateľstvo Izraela. Vďaka systematickému úsiliu EÚ sa darí postupne vyvažovať predkladané návrhy rezolúcií a prepracovávať ich tak, aby lepšie reflektovali kontext a komplexnosť blízko-východného konfliktu.    
	4. výbor sa venoval aj informačnej politike a komunikačnej stratégii OSN a prijal štandardné rezolúcie komplexne upravujúce prácu Odboru OSN pre verejné informácie. 
Neformálne sa v rámci úsilia o reformu a zefektívnenie práce VZ OSN otvorila diskusia aj o úlohe, význame a postavení IV. výboru. Cieľom je hľadať konkrétne mechanizmy a spôsoby zefektívnenia práce výboru a revitalizácie jeho agendy, vrátane možnosti bienalizácie bodov. 
4. výbor počas hlavnej časti 59. zasadnutia VZ OSN pracoval efektívne, podarilo sa mu splniť stanovené úlohy a prijať mnohé substantívne odporúčania a rezolúcie k bodom svojej agendy. Neúspechom je porušenie dlhodobého konsenzu k otázke Západnej Sahary a neschopnosť výboru prijať substantívnu rezolúciu k bodu „Pomoc v aktivitách proti mínam“. 

5. Výbor (Administratívny a rozpočtový)

Piaty výbor rokoval pod vedením Dona MacKaya (Nový Zéland). Slovensko zastávalo miesto spravodajcu a v rámci 5. výboru VZ OSN predsedalo rokovaniam k 5 rezolúciám (financovanie mierových operácií v Haiti, Burundi, Východnom Timore, Posilňovanie investigatívnych funkcií v OSN a Financovanie nových priestorov OSN vo Viedni).
Najdôležitejším výstupom práce 5.výboru bolo konsenzuálne prijatie rezolúcie schvaľujúcej vytvorenie nového Odboru pre bezpečnosť a ochranu (Department of Safety and Security). 
Vytvorenie nového Odboru pre bezpečnosť a ochranu je významným krokom  v administratíve Organizácie. Vytvorenie unifikovaného systému riadenia bezpečnosti je absolútnou nevyhnutnosťou a základom pre plnenie mandátu a náročných aktivít OSN, hlavne vo svetle nových bezpečnostných globálnych hrozieb.
Za druhú najdôležitejšiu rezolúciu možno označiť rezolúciu o riadení ľudských zdrojov. V rezolúcii VZ OSN vyzýva na zvýšenú zodpovednosť riadiacich pracovníkov Organizácie pri rozhodnutiach týkajúcich sa  ľudských zdrojov a volá po väčšej transparentnosti a prehľadnosti pri obsadzované nových postov. Žiada GT OSN, aby urobil všetky potrebné opatrenia na zlepšenie geografického zastúpenia  hlavne na riadiacich postoch, keďže dochádza k znižovaniu obsadenia týchto miest občanmi z rozvojových krajín. 
Rezolúciou A/59/272 VZ OSN rozhodlo, že všetky správy Úradu pre vnútornú kontrolu OSN (OIOS) musia byť na žiadosť členských štátov sprístupnené. Toto ustanovenie sa do rezolúcie dostalo na veľký tlak USA, ktoré sa tak snažia zvýšiť transparentnosť aktivít Organizácie. OIOS má na starosti vyšetrovanie všetkých priestupkov v rámci Organizácie, vrátane korupčného škandálu v programe „ropa za potraviny“ či sexuálneho zneužívania maloletých dievčat  mierotvorcami v mierových misiách OSN.
VZ OSN rozhodlo navŕšiť pôvodný rozpočet MTT pre Rwandu o 69 123 700 USD a rozpočet pre MS pre bývalú Juhosláviu o 90 148 375 USD na rok 2005. Navŕšenie rozpočtov oboch tribunálov bolo potrebné vzhľadom na fluktuáciu kurzu a výmenných sadzieb v súvislosti s oslabením dolára voči euru a na zabezpečenie potrebných opatrení pre výkon vyšetrovacích divízií oboch tribunálov. 
Riadny rozpočet OSN na dvojročnicu 2004 – 2005 bol celkovo navŕšený o 428 977 800 USD. Celkovo sa tak rozpočet vyšplhal na 3 608 173 900 USD. Cena 25 zvláštnych politických misií vytvorených Bezpečnostnou radou OSN je 174 750 000 USD (SPM v Iraku bolo pridelených 60 mil. USD a SPM v Sudáne 17 mil USD).    
5. výbor prijal rezolúcie k rozpočtom piatich nových mierových operácií OSN vo Východnom Timore, Burundi, Haiti, Pobreží slonoviny a Sierra Leone na obdobie od 1. júla 2004 do 30. júna 2005. Celkovo výška finančných prostriedkov pridelených na mierové operácie OSN sa  na obdobie 1. 7. 2004 – 30. 6. 2005 vyšplhala na  historicky najvyšších 3 872 304 300 USD. SR sa na financovaní PKO podieľa 0,053 % z celkovej príspevkovej škály pre financovanie mierových operácií OSN.
Predbežná výška riadneho rozpočtu OSN na nasledujúcu dvojročnicu 2006-2007  bola navrhnutá na 3 621 900 000 USD. Podiel SR na financovaní riadneho rozpočtu OSN je v súčasnosti 0,051 %.
5. výbor bude vo svojej práci pokračovať na dvoch plánovaných obnovených zasadnutiach v marci a máji 2005.

 6. Výbor (právny)

	Predsedom výboru bol marocký stály predstaviteľ Mohamed Bennouna. 
Návrhy rezolúcií boli schválené plénom VZ OSN 2.12.2004. Najväčšia pozornosť bola tento rok venovaná problematike klonovania, terorizmu, rezolúcii o Medzinárodnom trestnom súde a správe Komisie pre medzinárodné právo. Zaujímavým bolo aj opätovné prerokovávanie dvoch záverov práce KMP z minulosti, t.j. návrhov článkov o zodpovednosti štátov za činy v rozpore s medzinárodným právom a návrhov článkov o štátnom občianstve fyzických osôb v súvislosti so sukcesiou štátov. Dôležitým momentom zasadnutia bolo formálne prijatie Dohovoru OSN o jurisdikčných imunitách štátov a ich majetku. 
Opatrenia na odstránenie medzinárodného terorizmu (148):
	Návrh rezolúcie k opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu sa po zdĺhavých neformálnych rokovaniach sa ho podarilo prijať konsenzom. Rezolúcia dôrazne odmieta všetky činy, metódy a praktiky terorizmu. Vyzýva na ratifikáciu všetkých protiteroristických zmluvných dokumentov a ich plnú implementáciu, vrátane implementácie relevantných rezolúcií BR OSN. Dôraz kladie na spoluprácu jednotlivých štátov v boji proti terorizmu. Rezolúcia opätovne obnovuje mandát Ad hoc výboru pre terorizmus, ktorý má v prvom rade prioritne pokračovať v práci na príprave uceleného dohovoru proti terorizmu a vyriešiť zostávajúce otázky týkajúce sa návrhu medzinárodného dohovoru o potláčaní činov jadrového terorizmu.  a ponechať vo svojej agende aj otázku zvolania medzinárodnej konferencie k otázkam medzinárodného terorizmu. 
Rezolúcia prijatá v rámci bodu Rozsah právnej ochrany podľa Dohovoru o ochrane personálu OSN a pridruženého personálu vyzýva všetky štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia na predchádzanie trestným činom namiereným proti personálu OSN a na zabezpečenie, aby páchatelia takýchto trestných činov boli riadne potrestaní. Opätovne sa v nej potvrdzuje právo GT OSN obrátiť sa na VZ alebo BR OSN, v prípadoch, ak podľa jeho uváženia si situácia v niektorej krajine vyžaduje prijatie vyhlásenia o mimoriadnom nebezpečenstve.
	V rámci zasadnutia 6. výboru sa uskutočnilo dvojdňové zasadnutie právnych poradcov MZV. Okrem toho si 6. výbor vypočul správu predsedu MSD Shi Jiuyong, zameranú na aspekty poradných posudkov MSD. Výbor si na krátkej neformálnej schôdzi vymenil poznatky so zástupcami sekretariátu na tému Právny štát. 

Záver:

Slovenská delegácia postupovala v pléne a jednotlivých výboroch v súlade so smernicou schválenou vládou SR na jej 98 schôdzi dňa 31.8.2004. Delegácia SR zároveň koordinovala svoj postup s ďalšími krajinami EÚ. K celkovému pozitívnemu a aktívnemu pôsobeniu SR počas 59. VZ OSN prispela aj práca delegátov SR v byre 4. a 5. výboru. 

Okrem vystúpenia hlavy štátu v rámci všeobecnej rozpravy samostatné vystúpenia SR odzneli aj k témam Reforma bezpečnostnej rady v pléne VZ OSN v 6. výbore na témy klonovanie a zodpovednosť štátov za činy v rozpore s medzinárodným právom.

	59. VZ OSN ukončí svoju činnosť 11. septembra 2005.