Príloha č. 1

 Systém zabezpečenia a koordinácie integračnej politiky                               
v podmienkach vybraných členských krajín EÚ
                                                                                                
Dánsko

Hlavnú zodpovednosť za koordináciu európskych záležitostí v Dánsku nesie ministerstvo zahraničných vecí. Úrad predsedu vlády vstupuje iba do rokovaní a rozhodovania o zásadných otázkach strategického významu. Špecifikom Dánska je silné postavenie parlamentu, prejavom čoho je prerokovávanie a schvaľovanie postupu premiéra, ministra ZV, resp. ďalších členov vlády prakticky pred každým rokovaním v Európskej komisii – alternatívne na pôde Zahranično-politickej rady alebo Európskeho výboru parlamentu. 
Na všetkých ministerstvách a ústredných orgánoch dánskej štátnej správy (colné riaditeľstvo, daňové riaditeľstvo a pod.) sú zriadené buď samostatné integračné útvary (zvyčajne na úrovni odboru), alebo integračnú problematiku zabezpečujú útvary medzinárodnej spolupráce.
Všeobecnú koordinačnú úlohu zohráva ministerstvo zahraničných vecí. Okrem toho každé ministerstvo, resp. príslušný ústredný orgán štátnej správy nesie zodpovednosť za vývoj situácie a presadzovanie záujmov krajiny vo vzťahu k ES v rámci svojej kompetencie. Je zriadených taktiež 35 odborných pracovných skupín (EC Special Committees), ktoré pokrývajú jednotlivé aspekty činnosti ES (počet skupín v zásade korešponduje s počtom kapitol, prerokovávaných s kandidátskymi krajinami). Zriaďovateľom pracovnej skupiny je príslušné ministerstvo, resp. ústredný orgán štátnej správy (ďalej ústredný orgán), do ktorého kompetencie predmetná problematika spadá primárne. Predsedom pracovnej skupiny je predstaviteľ tohto ministerstva, resp. ústredného orgánu zvyčajne na úrovni stáleho štátneho tajomníka (najvyšší civilný, t. j. nie politicky menovaný pracovník). Ministerstvo ZV je zastúpené vo všetkých pracovných skupinách. Jednotlivé ministerstvá, resp. ústredné orgány sú zastúpené zvyčajne na úrovni riaditeľov sekcií, resp. riaditeľov odborov. Jednotlivé pracovné skupiny nemajú pevne stanovený harmonogram činnosti a v zásade sa schádzajú podľa potreby. Rokovania pracovných skupín najčastejšie zvoláva predstaviteľ zriaďovateľského ministerstva (resp. ústredného orgánu) vzhľadom na najlepšiu znalosť predmetnej problematiky a možnosť posúdenia naliehavosti zvolania stretnutia. V niektorých prípadoch zasadania zvoláva predstaviteľ MZV; túto možnosť však majú aj ostatní členovia. Členmi jednotlivých pracovných skupín sú predstavitelia ostatných vecne príslušných ministerstiev a ústredných orgánov. Zloženie skupín sa operatívne mení podľa potreby.
Pracovné skupiny prijímajú závery, resp. odporúčania pre Senior Officials Committee. Jeho členmi sú stáli štátni tajomníci všetkých ministerstiev, resp. zástupcovia vedúcich ústredných orgánov, t. j. nepolitickí predstavitelia rezortov, ktorí sa nestriedajú v prípade zmien vlád. Tento postup umožňuje zabezpečiť stabilitu a kontinuitu činnosti Výboru. Výbor sa stretáva raz týždenne – zvyčajne v utorok. Predsedom výboru je ex offo stály štátny tajomník MZV. Výbor pripravuje analýzy, stanoviská a návrhy rozhodnutí v dôležitých otázkach na zasadania vlády. Výbor takisto pripravuje podklady na rokovania Európskeho výboru parlamentu.
Vláda rozhoduje o otázkach zásadného významu vo vzťahu k EÚ. Vzhľadom na tradične menšinové postavenie vláda konzultuje prakticky všetky opatrenia so Zahranično-politickou radou a Európskym výborom parlamentu, resp. ich o pripravovaných opatreniach aspoň informuje. 
Parlament vykonáva kontrolnú činnosť, resp. sa podieľa na rozhodovacích procesoch v európskych otázkach.

Írsko

Írsky systém sa v praxi do značnej mieri riadi princípom vedúcich rezortov, s tým, že ostatné rezorty sú zodpovedné za agendu EÚ spadajúcu výlučne do ich kompetencií. Vedúce rezorty majú možnosť rozhodovať v otázkach týkajúcich sa EÚ relatívne nezávisle, pokiaľ nejde o  horizontálnu problematiku, ktorá si vyžaduje medzirezortnú koordináciu. Írsko má tzv. internalizovaný model, ktorý je charakteristický dominantným postavením vedúceho rezortu, neformálnou komunikáciou s Bruselom a neinštitucionalizovaným systémom medzirezortnej koordinácie, do ktorej Úrad vlády zasahuje len pri rozhodovaní o otázkach strategického významu. Tento prístup jej na jednej strane umožňuje pomerne rýchle schvaľovanie rozhodnutí, na strane druhej neumožňuje efektívnu koordináciu krokov v otázkach medzirezortného charakteru.  Základný smer riadenia európskych záležitostí je určovaný tromi rezortmi – MZV, MF a Úradom predsedu vlády. Spolu nesú zodpovednosť za integrovanie írskej európskej politiky, podieľajú sa na všetkých kľúčových rozhodnutiach a zabezpečujú fungovanie systému ako celku. 
MZV má kľúčovú úlohu pri identifikácii priorít národného záujmu a spôsobe jeho presadzovania na pôde EÚ, ako aj pri identifikácií ústupkov, ktoré je možné „obetovať„ v negociačnom procese. Keďže MZV nie je sektorovým ministerstvom, môže si dovoliť širší pohľad a hodnotiť potencionálny dosah jednotlivých požiadaviek na celkovú vyváženosť vzťahov s Bruselom. Úlohou MZV je zmierňovať prirodzené napätie medzi partikulárnymi záujmami jednotlivých rezortov a vyvažovať ich s celkovým národným záujmom. MZV však formálne nemá kompetencie na riadenie ostatných ministerstiev a nemôže zásadným spôsobom meniť ich rozhodnutia vo vzťahu k EÚ. Vďaka svojej odbornosti a technickej expertíze jednotlivé rezorty sú pomerne často schopné presadiť svoj názor v medzirezortných sporoch pokiaľ nezasiahne Úrad predsedu vlády. 
MF zodpovedá za koordináciu írskej politiky vo vzťahu k EÚ v nasledovných oblastiach: EMÚ, Štrukturálne a kohézne fondy, Spravovanie ostatných fondov EÚ, Finančná regulácia, Dane.
Postavenie Úradu predsedu vlády sa výrazne posilnilo po zriadení Európskej rady. Poslaním sekcie európskych a medzinárodných vzťahov pri Úrade predsedu vlády je v maximálnej miere podporovať predsedu vlády v príprave na zasadania ER a v spolupráci s MZV koordinovať a prispievať k formovaniu vládnej európskej politiky. Úrad predsedu vlády sa zameriava predovšetkým na strategické otázky a nezaoberá sa detailmi. S ostatnými  rezortmi komunikuje podľa potreby, pričom nemá záujem zasahovať do ich odborných právomocí, presúvať odborníkov z iných rezortov na ÚV alebo vytvárať paralelnú skupinu diplomatických poradcov predsedu vlády mimo zahraničnej služby. 
Írsky systém zatiaľ nepozná stále medzirezortné inštitúcie, ktoré by sa permanentne venovali  otázkam nadrezortného charakteru. Na základe aktuálnej potreby vyplývajúcej s diania v EÚ alebo na domácej scéne sú ad hoc zriaďované medzirezortné výbory na ministerskej úrovni, ktoré po splnení konkrétnej úlohy zanikajú. Zasadaniam výborov spravidla predsedá MZV (minister, štátny tajomník, GR), pričom záujmové skupiny a MVO nemajú právo účasti. 
Hlavnou politickou autoritou vo vzťahu k EÚ je vláda. Prioritnú úlohu v príprave pozícií na zasadania Rady EÚ a jej orgánov majú jednotlivé rezorty, ktoré pri formulovaní národných pozícií komunikujú len minimálne s ostatnými rezortmi alebo s parlamentom. Problematické otázky sa snažia rezorty vyriešiť na expertnej úrovni a len zriedkavo ich otvárajú na zasadaniach vlády. V Írsku de facto neexistuje priama parlamentná kontrola vlády v otázkach EÚ. V írskom parlamente síce pracuje Spoločný výbor pre európske záležitosti zložený z poslancov dolnej snemovne a senátu, ale jeho vplyv na formulovanie írskych národných pozícií na pôde EÚ je zatiaľ minimálny. Ministri nemajú povinnosť informovať o svojich stanoviskách výbor a už vôbec nie žiadať o jeho súhlas s navrhovaným postupom pred každým zasadaním Rady EÚ.
Holandsko

Hlavným koordinačným orgánom HK je ministerstvo zahraničných vecí, najmä jeho odbor európskej integrácie na úrovni úradníckej a ŠTAT MZV na úrovni politickej. Organizačnými útvarmi, ktoré sú zodpovedné za každodennú činnosť pri príprave holandských stanovísk a vyjednávaní v európskych záležitostiach, sú odbory zahraničných vzťahov ministerstiev a odbor európskej integrácie (OEI) MZV HK. 
Zástupca MZV HK vedie pracovné stretnutia, na ktorých dochádza k finalizácii inštrukcie pre holandského zástupcu v Coreper-i.
Takisto v procese prípravy holandskej inštrukcie pre zasadnutie Rady ministrov EÚ je dôležitá úloha OEI MZV HK, ktorý inštrukcie vypracované jednotlivými ministerstvami spracuje do jednotného návrhu a predloží ich ŠTAT MZV HK (pre európske záležitosti). Po zapracovaní jeho pripomienok je tento jednotný návrh zaslaný všetkým ministerstvám. K predkladanému návrhu sa koná porada Koordinačného výboru. Cieľom porady je finalizácia návrhu inštrukcie. Odsúhlasený návrh inštrukcie je predložený piatkovej Rade ministrov (vláde) HK na schválenie, resp. na rozhodnutie tých bodov, o ktorých nebol schopný rozhodnúť Koordinačný výbor. Návrh predkladá a vysvetľuje ŠTAT MZV HK.
V procese prípravy inštrukcie je dôležitá úloha ŠTAT MZV HK (pre európske záležitosti), ktorý vedie poradu na úrovni úradníkov a takisto predkladá návrh porade hol. vlády a aktívne sa jej zúčastňuje.
Jednotlivé rezorty môžu so svojím zástupcom na SM v Bruseli komunikovať a riadiť ho priamo v rámci ich pôsobnosti a kompetencií. Avšak pokiaľ ide o politické inštrukcie, je to MZV HK, ktoré ich tlmočí do Bruselu a tie sú záväzné pre všetkých pracovníkov SM. V HK sa pokladá za veľmi dôležité, aby boli stanoviská tlmočené „jedným hlasom„ (t. j. identicky).
Úloha Úradu vlády HK (doslova Ministerstva všeobecných záležitostí) je minimálna. Je to  veľmi štíhly orgán (o čom hovorí aj jeho rozpočet, ktorý má pre rok 2002 objem 40,9 mil euro; pre porovnanie MZV HK má 10 440,4 mil. euro a Ministerstvo vnútra HK 4 489,5 mil. euro) a zahraničnou politikou sa zaoberajú len 2 poradcovia holandského premiéra.
MZV HK a príslušné ministerstvá informujú parlament o hlavných krokoch v napĺňaní politických cieľov iniciatívne a samozrejme odpovedajú na (písomné) otázky poslancov. K materiálom vypracovaným ministerstvami sa môžu konať stretnutia príslušného výboru (napr. Výbor pre európske záležitosti k záležitostiam EÚ), alebo len hovorcov politických strán pre danú problematiku na jednej strane a politikov zodpovedajúcich za danú oblasť (ŠTAT MZV HK, alebo aj premiér HK) na strane druhej. Na týchto stretnutiach sú prítomní aj príslušní úradníci ministerstva (vrátane referentov). K zásadnejším materiálom sa koná rozprava v pléne parlamentu.
MZV HK sa snaží poskytovať poslancom dostatok materiálov, ktoré okrem informačnej úlohy majú aj úlohu edukačnú. Cieľom ministerstva je teda informovať poslancov v dostatočnom predstihu o ďalšom vývoji a pripraviť ich na to, aby mohli kvalifikovane rozhodnúť (ratifikácia Zmluvy z Nice, prístupových zmlúv atď.)

Rakúsko

Koordinačnú úlohu v rámci zabezpečovania európskych politík vykonáva Ministerstvo zahraničných vecí Rakúskej republiky. Sekcia hospodárskej a integračnej politiky je koordinačnou jednotkou a zastrešuje prípravu materiálov (pokynov) pre Výbor stálych zástupcov (Coreper) v Bruseli. Sekcia sa skladá so šiestich odborov. Každý z odborov je rozdelený do niekoľkých referátov (u nás úroveň oddelenia). 
Systémom fungovania a koordinácie integračnej politiky ministerstva je zabezpečovaný pravidelnými medzirezortnými stretnutiami organizovaných týždenne, ktoré sa týkajú prípravy stanovísk pre rakúskych stálych zástupcov v Bruseli - COREPER I, II. Cieľom týchto stretnutí je prezentovať a prípadne prediskutovať postoj jednotlivých rezortov k otázkam, ktoré spadajú do ich kompetencie. Výsledkom týchto stretnutí sú vypracované a zhrnuté pokyny pre rakúskych stálych zástupcov v Bruseli, týkajúce sa bodov programu nasledujúceho zasadania COREPER I alebo II. Príprava týchto pokynov alebo odporúčaní patrí medzi najpodstatnejšie úlohy odborov sekcie, rovnako ako každý týždeň vypracovaná správa o priebehu integračnej politiky určená pre kabinet ministerky zahraničných vecí a úrad spolkového kancelára. 
Dôležitým koordinačným mechanizmom EÚ záležitostí popri MZV je aj Úrad spolkového kancelára pravidelne prizývaný na medziministerské prípravné stretnutia pre COREPER a Rady EÚ na MZV RR. Úrad je zodpovedný za rozposielanie právnych aktov EÚ ministerstvám, spolkovým krajinám, sociálnym partnerom a zároveň je depozitom správ zo zasadnutí Rád.
Členstvo Rakúska v EÚ je priamo zakotvené v Ústave. Podľa článku 23.e) Ústavy o všetkých zámeroch v rámci EÚ upovedomí člen spolkovej vlády Národnú radu a Spolkovú radu, aby im bola poskytnutá príležitosť k zaujatiu stanoviska. Po odsúhlasení vládou môže sa na zasadaniach Rady zúčastniť buď člen vlády, alebo štátny tajomník s právom hlasovania.  
Ak predložila Národná rada príslušnému členovi spolkovej vlády stanovisko k zámerom EÚ, potom je tento člen pri jednaní a hlasovaní v EÚ týmto stanoviskom viazaný. Odchýliť sa od neho môže len z dôvodov zahraničnej a integračnej politiky. Ak sa príslušný člen spolkovej vlády hodlá odchýliť od stanoviska Národnej rady, musí ju o tom upovedomiť. Ak by pripravovaný právny akt EÚ znamenal zmenu platného ústavného práva Spolku, je daná odchýlka možná jedine za predpokladu, že ju Národná rada neodmietne. Po vykonanom hlasovaní v EÚ je príslušný člen Spolkovej vlády povinný podať správu o dôvodoch, ktoré ho viedli k odchýlke od stanoviska NR. Spolok upovedomuje krajiny o všetkých zámeroch, týkajúcich sa EÚ, ktoré sa týkajú ich záujmov, aby im tak poskytla príležitosť k zaujatiu stanoviska. Tieto stanoviská sa predkladajú Úradu spolkového kancelára. to isté platí aj pre obce, ak je dotknutý okruh ich samostatnej pôsobnosti. V tomto prípade zastupuje obce Rakúsky zväz miest a Rakúsky zväz obcí. Ak sa zámer v rámci EÚ týka záležitostí, ktoré spadajú do pôsobnosti krajín, môže spolková vláda preniesť účasť na tvorbe vôle v Rade na zástupcu, ktorého krajiny menovite vybrali. Táto právomoc sa uskutočňuje za účasti príslušného člena vlády a v dohode s ním. Tento predstaviteľ krajín je pritom  vo veciach spolkového zákonodarstva zodpovedný Národnej rade, v záležitostiach krajinského zákonodarstva krajinskému snemu. Spolkové krajiny, obce a okresy musia byť zároveň informované priamo aj svojím zástupcom v Bruseli. 

Fínsko 

Za koordináciu EÚ-politiky je vo Fínsku na politickej úrovni zodpovedný vládny Výbor pre EÚ záležitosti, vedený predsedom vlády a tvorený ďalej dvoma ministrami financií, zahraničných vecí, obrany, poľnohospodárstva a lesníctva, spravodlivosti, zahraničného obchodu, obchodu a priemyslu a životného prostredia (zúčastňovať sa môžu i ďalší ministri). Vládny Výbor sa stretáva raz týždenne s cieľom diskusií o vážnych politických, hospodárskych a legislatívnych záležitostí týkajúcich sa EÚ. Predseda alandskej vlády má právo byť na stretnutiach vypočutý v otázkach, ktoré sa týkajú Alandských ostrovov.
Nižšie stojacím koordinačným orgánom je Výbor pre EÚ záležitosti, slúžiaci ako poradný a sprostredkovateľský orgán v koordinácii EÚ záležitostí. Vo Výbore sú rozoberané rôzne záležitosti týkajúce sa rezortov, ďalej tie, ktoré neboli vyriešené v podvýborocha aj otázky súvisiace so súdmi a výkonom práva. Nominuje i národných zástupcov do európskych inštitúcií. Jeho členmi sú zástupcovia ministerstiev, ÚV, Úradu kancelára spravodlivosti, vlády Alandských ostrovov. Ministerstvá sú zastúpené stálymi ŠTAT, alebo ich zástupcami. Výboru predsedá vedúci vládneho Sekretariátu pre EÚ záležitosti (vo funkcii ŠTAT pre EÚ záležitosti).
Sekretariát pre EÚ záležitosti slúži ako sekretariát pre oba vyššie uvedené Výbory. Jeho hlavnou úlohou je dozeranie nad koordináciou EÚ záležitostí vo Fínsku. Jeho zástupcovia sú aj v každom podvýbore pre EÚ záležitosti. Sekretariát má na starosti i technickú prípravu na Európske rady, záležitosti týkajúce sa inštitucionálnych otázok a všeobecného vývoja EÚ, prípravu (spolu s ministerstvami) inštrukcií pre parlamentné zastúpenie Fínska v EÚ/EP, podporu procedúr týkajúcich sa koordinácie a príprav EÚ záležitostí, dohľad nad správnou a včasnou distribúciou úloh medzi ministerstvá, zabezpečenie toku informácií medzi parlamentným zastúpením a národnými inštitúciami, organizáciu vládneho školenia štátnej správy, distribúciu informácií a dokumentácie z oblasti EÚ. Sekretariát pre záležitosti EÚ má 16 jednotiek/útvarov (1-2 zamestnancov každý) zameraných na jednotlivé oblasti (COREPER 1 a 2, vnútorné záležitosti a súdnictvo, životné prostredie, doprava atď.).
Najnižší stupeň koordinácie EÚ politiky Fínska na celonárodnej úrovni tvoria podvýbory pre EÚ záležitosti (je ich 39 a sú tvorené na základe špecializácie na rôzne oblasti). Sú základom praktickej tvorby fínskej EÚ politiky na úrovni štátnych úradníkov. Predsedníctvo a sekretariát každého podvýboru zvyčajne spadá do kompetencie vecne príslušného ministerstva. Skladba podvýborov môže byť obmedzená (výhradne zástupcovia ústredných orgánov štátnej správy), alebo rozšírená (ako predošlé + aj zástupcovia záujmových a iných zainteresovaných skupín). V každom podvýbore je aj zástupca vládneho Výboru pre záležitosti EÚ a vlády Alandských ostrovov. Stretnutia členov sa konajú na ad hoc princípe. K najvýznamnejším podvýborom patria podvýbory pre rozpočtové a justičné otázky. 
Zodpovednosť za záležitosti EÚ na jednotlivých rezortoch vo Fínsku nie je jednotne určená a inštitucionalizovaná. Niektoré fínske ministerstvá (napr. obchodu a priemyslu) nemajú, k problematike EÚ-záležitostí vyčleneného len 1 špecializovaného pracovníka, či útvar, iné majú koordinačný úsek i keď sa záležitosťami EÚ zaoberajú aj všetky ostatné. Prakticky všetci zamestnanci majú istú časť svojej agendy zameranú na oblasť EÚ a preto je potrebné - napr. v prípade záujmu o priame konzultácie - očakávať rôznych špecializovaných partnerov v závislosti od konkrétnej tematiky jednotlivých vyjednávacích kapitol.
Fínsky parlament neformálne kontroluje činnosť vlády v oblasti EÚ politiky hlavne prostredníctvom svojho Veľkého výboru, ktorému sú (vládou) podávané správy o aktuálnom dianí v EÚ, napr. pred a po RVZ, pričom Výbor tieto schvaľuje a odobruje postup vlády. Ku konkrétnym otázkam sa vyjadrujú i ďalšie parlamentné výbory a k SZBP výbor pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku. Formálne je parlament informovaný aj tradičnými spôsobmi (správa ministra ZV o zahraničnej politike, interpelácie).