Informácia
 
o priebehu a výsledkoch 3. konferencie OSN o najmenej rozvinutých krajinách
 (UNLDC III)

Termín:	           14. - 20. máj  2001 

Miesto konania: 	Brusel, Belgické kráľovstvo

Zloženie slovenskej 
delegácie :	 

	Jaroslav CHLEBO

Kálmán PETCZ

Juraj MIGAŠ

Marta RUŽIČKOVÁ

Jana SERMEKOVÁ

Lívia ULIČNÁ	štátny tajomník MZV SR

veľvyslanec, V-SM SR Ženeva 

veľvyslanec, V-M SR pri Európskej komisii v Bruseli

R - OECD a medzinárodných organizácií, MH SR

1. tajomníčka M SR pri Európskej komisii v Bruseli

VOR OMES, MZV SR	

Charakteristika 3. konferencie OSN o najmenej rozvinutých krajinách 
(UNLDC III)

A.	 Úvod 

V dňoch 14. - 20. mája 2001 sa v Bruseli uskutočnila konferencia UNLDC III., ktorej hlavným cieľom bolo poukázať na ekonomickú izoláciu a chudobu 49 najmenej rozvinutých krajín (program konferencie je v prílohe 1. V súvislosti s  pretrvávajúcimi sociálno-ekonomickými problémami NRK a ich pokračujúcou marginalizáciu vo svetovom hospodárstve  bola prijatá rezolúcia 52/187 Valného zhromaždenia OSN z 18. decembra 1997 o zvolaní 3. konferencie OSN o NRK. Rezolúciou 53/182 z 15. decembra 1998 bola akceptovaná ponuka Európskej únie byť hostiteľom konferencie. Organizátorom konferencie bol GT UNCTAD-u Rubens Ricupero.

Konferencie sa zúčastnili delegácie 157 zo 190 členských krajín UNCTAD. Na základe uznesenia vlády SR č. 391/2001 z 2.5.2001 sa konferencie zúčastnila delegácia SR vedená štátnym tajomníkom MZV SR Jaroslavom Chlebom. 	

Konferencia bola poverená prerokovaním nasledovných oblastí: 
a) 	zhodnotiť výsledky Akčného plánu na roky 1990-2000 na národnej úrovni,
b) 	zrevidovať implementáciu medzinárodných podporných opatrení, hlavne v oblastiach oficiálnej rozvojovej pomoci, zadlženosti, investícií a obchodu,
c) 	formulovať a prijať  primerané národné a medzinárodné politiky a opatrenia pre udržateľný rast NRK a ich progresívnu integráciu do svetového hospodárstva

Konferencii predchádzali tri zasadnutia Medzivládneho prípravného výboru, ktoré sa uskutočnili v New Yorku a vypracovali predbežnú agendu, procedurálne pravidlá a organizačné záležitosti. Výsledkom ich práce bol Návrh akčného programu pre LDC na roky 2001-2010, ktorý bol predložený na konferencii na schválenie v rámci Výboru všetkých (Committee of the Whole. Hlavným výsledkom konferencie je prijatie Deklarácie a Akčného plánu pre najmenej rozvinuté krajiny (NRK) na roky 2001-2010, ktorého hlavným cieľom je dosiahnuť zníženie extrémnej chudoby na polovicu do roku 2015.

V súlade s čl. 48 procedurálnych pravidiel konferencie bolo zvolené 18 členné bureau konferencie, zložené z predsedu, spravodajcu, predsedu Výboru všetkých a 15 viceprezidentov.  Predsedom UNLDC III bol zvolený predstaviteľ predsedajúcej krajiny EÚ - predseda vlády Švédska Gran Persson. Do funkcie spravodajcu bol zvolený prezident Tanzánie Benjamin William Mkapa. Viceprezidenti boli nominovaní z týchto krajín: Benin, Burkina Faso, Kuba, Etiópia, Grenada, Haiti, Maďarsko, Japonsko, Laos, Mexiko, Nórsko, Rumunsko, Spojené štáty americké, Nepál a Jemen.
V prvý deň plénum konferencie ustanovilo Výbor všetkých (Committee of the Whole, ktorý bol poverený dopracovaním Akčného plánu. Predsedom výboru sa stal stály predstaviteľ Belgicka.  
Priebeh konferencie bol organizovaný do dvoch paralelných blokov. V rámci medzivládnych rokovaní sa svetoví lídri v rámci Výboru všetkých zamerali na prijatie Akčného plánu, ktorý by obsahoval konkrétne záväzky v prospech NRK a na sériu interaktívnych debát,  národných a regionálnych okrúhlych stolov zameraných na podporené iniciatívy a programy pre NRK v týchto oblastiach: Riadenie (governance), Mier a sociálna stabilita, Podpora výrobných kapacít (poľnohospodárstvo a potravinová dostatočnosť, intelektuálne vlastníctvo a rozvoj), Financovanie rastu a rozvoja, Medzinárodný obchod, Komodity a služby, Rozvoj ľudských zdrojov a zamestnanosť, Rozvoj infraštruktúry, Doprava, Sociálne služby (úloha zdravia a vzdelania v rozvoji),  Manažment prírodných zdrojov.
Zástupcovia viac ako 600 nevládnych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti (z toho 250 z NRK) sa zúčastnili rokovaní občianskej spoločnosti, konkrétne fóra nevládnych organizácií, stretnutia parlamentaristov, stretnutia primátorov, fóra žien - podnikateliek, mládežníckeho fóra a okrúhleho stola podnikateľského sektora. Paralelne prebiehali rokovania zamerané na špecifické iniciatívy ako napr. spoluprácu miest (city-to-city cooperation). 

B. Priebeh konferencie

Rokovania obidvoch blokov prebiehali v dňoch 14. - 20.5. súbežne s rokovaním Výboru všetkých (15. - 19.5.). Vedúci slovenskej delegácie J. Chlebo vystúpil vo všeobecnej rozprave v stredu  16.5.2001. Prínosom konferencie v porovnaní s predchádzajúcimi konferenciami organizovanými prostredníctvom OSN bolo odčlenenie prezentovania oficiálnych prejavov vedúcich delegácií do samostatnej časti, čím sa vytvoril  priestor pre živú debatu. 
Konferencia bola otvorená 14.5.2001 v Budove Európskeho parlamentu inauguračnou ceremóniou, po ktorej nasledovalo rokovanie na vysokej úrovni s témou “Výzva k odstráneniu chudoby: Odpoveď medzinárodného spoločenstva”. 
V rámci slávnostného otvorenia vystúpil GT OSN Kofi Annan, francúzsky prezident Jacques Chirac, predsedníčka vlády Bangladéša Sheikh Hasina, v mene Európskej únie švédsky predseda vlády Gran Persson, predsedníčka Európskeho parlamentu Nicole Fontaine, predseda vlády Belgicka Guy Verhofstadt a predseda Európskej komisie Romano Prodi. Prítomný bol aj Belgický kráľ Albert II. 
GT OSN Kofi Annan vo svojom vystúpení vyzval účastníkov konferencie k zásadnej zmene postoja medzinárodného spoločenstva k najzaostalejším regiónom sveta, ktorý označuje pojmom Globálna nová dohoda (“Global New Deal”). Podľa jeho názoru je budúcnosť najchudobnejších z chudobných determinantom blahobytu celého ľudstva. Vyspelé krajiny musia umožniť NRK, aby sa zapojili do globálneho trhu ako spotrebitelia a konzumenti. Konferencia má vytvoriť predpoklady pre vznik nového partnerstva medzi vyspelými a NRK. 
Francúzsky prezident Jacques Chirac zdôraznil, že vývoj v NRK ovplyvňuje všetkých a vyzval k odstráneniu zadlženosti NRK a zvýšeniu oficiálnej rozvojovej pomoci. Francúzsko bude mobilizovať iniciatívy súkromného sektora (znižovať dane pre poskytovateľov pomoci) a občianskej spoločnosti smerujúce k zapojeniu do siete medzinárodnej solidarity. Vyslovil sa za uskutočnenie nového široko koncipovaného obchodného kola, ktoré by bolo zamerané na potreby NRK. Poznamenal, že medzinárodné spoločenstvo nemôže pomáhať korupčným, tyranským a neetickým režimom. Hospodárska expanzia sa nemôže dosahovať  na úkor dôstojnosti mužov a žien z NRK. Dôležitý je sociálny rozmer rozvoja. Vyjadril presvedčenie, že z NRK sa stanú “novo vzniknuté krajiny” (“newly emerging countries”).
Predsedníčka vlády Bangladéša Sheikh Hasina, koordinátorka Svetového spoločenstva NRK (Global LDC Community) vo svojom prejave podčiarkla, že iba prostredníctvom cieľavedomej spolupráce partnerov možno zvrátiť pokračujúcu marginalizáciu NRK. Vyslovila sa za okamžité odstránenie tarifných a netarifných prekážok obchodu. 
Predseda Európskej komisie Romano Prodi ubezpečil, že Európska únia si uvedomuje svoju zodpovednosť v boji proti chudobe. Prostredníctvom konvencie z Lomé, všeobecným systémom colných preferencií (GSP) a novou zmluvou z Cotonou EÚ iniciuje  skutočne nový  prístup k rozvojovej spolupráci, ktorá úspešne kombinuje pomoc a obchod. Komisia navrhla 5-ročný Akčný program boja proti nákazlivým chorobám a je najväčším prispievateľom v rámci iniciatívy HIPC. Najvýznamnejším rozhodnutím Komisie bolo schválenie návrhu Everything but Arms, ktorý garantuje bezcolný dovoz pre všetky produkty NRK okrem zbraní.
  
Výzva k odstráneniu chudoby: Odpoveď medzinárodného spoločenstva

Debata bola organizovaná do dvoch segmetov, najprv sa diskutovalo o Výsledkoch a úvahách o tom, čo sa za posledných 30 rokov udialo a o účinnosti nových prístupov a iniciatív vo vzťahu k potrebám NRK. Druhá časť diskusie sa zamerala na spôsoby dosiahnutia medzinárodných rozvojových cieľov do roku 2015. 

GT OSN Kofi Annan povedal, že nielen vlády a medzinárodné inštitúcie, ale aj zástupcovia občianskej spoločnosti a súkromného sektora majú participovať v pomoci NRK. NRK sa nachádzajú v začarovanom kruhu, nie sú schopné prilákať zahraničný kapitál, majú nestabilné domáce trhy a malý počet obyvateľstva. Potrebujú nie len odstránenie kvót ale aj technických prekážok obchodu. Vyslovil sa za nové multilaterálne obchodné rokovania, ktoré by bolo skutočným rozvojovým kolom. Iniciatíva HIPC doposiaľ nepriniesla dostatočné výsledky. NRK stále vynakladajú viac na zaplatenie dlhov, než na zdravotnú starostlivosť. Je potrebná jasnejšia, širšia a rýchlejšia pomoc pri splácaní dlhov. Vyzval všetky krajiny, aby dosiahli cieľ 0,7 HNP rozvojovej pomoci a alokovali 0,15 HNP v prospech NRK, tak ako sľúbili na 2. konferencii OSN o NRK.

Prezident Svetovej banky James Wolfensohn pripomenul, že na UNLDC III sa hovorí o 10% svetovej populácie, ktorá produkuje len 1% svetového HDP, čo je najväčšia nerovnováha na tejto planéte. Prostredníctvom obchodu a finančnej  pomoci musí medzinárodné spoločenstvo pomáhať NRK v rozvíjaní ich vlastných programov. Bez ekonomického rastu nemožno docieliť zníženie chudoby. Politické vedenie NRK si musí uvedomiť, že existujú základné predpoklady, ktoré musia predchádzať akejkoľvek investícii. Nemá význam otvárať trhy bez existencie potrebnej infraštruktúry. Chudobní ľudia vedia sami najlepšie, ako sa z chudoby dostať. Práve oni majú byť vlastníkmi všetkých aktivít smerovaných do NRK. NRK musia disponovať technickými kapacitami, aby mohli účinne participovať na rokovaniach a mohli bojovať za svoje legitímne záujmy.

Olesegun Obasanjo, prezident Nigérie, prezentoval názor, že s chudobou možno efektívne bojovať aj prostredníctvom subregionálnej a regionálnej integrácie.  Prezident Tanzánie Benjamin William Mkapa zdôraznil, že NRK si musia uvedomiť svoje záväzky, musia vybudovať vhodné štruktúry pre ekonomický rast, zníženie chudoby, mier a dobré riadenie. K tomu potrebujú skutočné partnerstvo a podporu zo strany rozvojových partnerov. Kráľ Lesota Letsie III vyzdvihol potrebu posilnenia kapacít NRK potrebných k zvládnutiu implementácie programov a zdrojov. 

Počas konferencie sa uskutočnilo 12 interaktívnych a 8 paralelných zasadnutí s vedúcimi predstaviteľmi jednotlivých programov, inštitúcií OSN a medzinárodných organizácií. Záverečné plenárne zasadnutie v nedeľu 20.5.2001 schválilo Deklaráciu a Akčný plán. 

C. Interaktívne rokovania

C.1 Riadenie, mier a sociálna stabilita
	
Administrátor UNDP Mark Malloch Brown zdôraznil, že dobré riadenie je len jedným z prvkov riešenia problémov NRK. Je to prostriedok ako spoločnosť môže rozhodovať o umiestňovaní zdrojov a tak zefektívniť proces rozvoja. Dobré riadenie však nemožno dosiahnuť na národnej úrovni bez riešenia tohto problému v globálnom meradle. Treba riešiť nerovnováhy medzinárodného rozvoja, napr. aj prostredníctvom Fondu pre demokratické riadenie, ktorého založenie bolo navrhnuté na tejto konferencii.
	
Predstaviteľ Malawi v mene 40 NRK zo skupiny ACP varoval pred prílišnou eufóriou vo vzťahu k prínosom vyplývajúcim z otvorených obchodných príležitostí. Podľa jeho slov je zbytočné hovoriť o zónach voľného obchodu, keď väčšina NRK má veľmi málo alebo vôbec žiadne produkty, ktoré by mohli ponúknuť. Krajiny ACP požadujú rýchly výdaj fondov zameraných na finančnú pomoc a odstránenie všetkých dlhov.
	
Ministerka medzinárodného rozvoja Nórska Anne Kristin Sydnes považuje dobré riadenie za prostriedok prevencie a riešenia konfliktov, zabezpečenia sociálnej stability, podpory hospodárskeho rastu, verejného sektora a udržateľného ľudského rozvoja. Slabé riadenie sa v mnohých NRK odráža v takých negatívnych javoch ako sú chudoba, korupcia, erózia noriem a  kulminácia sociálno-politických konfliktov. Pre vybudovanie dobrého riadenia je najdôležitejšia politická vôľa. Úloha donorov nebola vždy tak pozitívna ako sa tvrdilo. 

C.2 Podpora výrobných kapacít - Poľnohospodársky sektor a potravinová dostatočnosť
	
Diskusia sa zamerala na špecifikovanie problémov a načrtnutie perspektív podpory poľnohospodárskych výrobných kapacít v NRK. Skúmal sa aj vzťah medzi rozvojom poľnohospodárstva, potravinovou bezpečnosťou, vidieckym rozvojom a zmierňovaním chudoby a konkrétne kroky, ktoré môžu uskutočniť bilaterálni a multilaterálni partneri  v snahe akcelerovať rozvoj poľnohospodárstva v NRK. Diskutujúcimi boli prezident IFAD Lennart Bage, zástupca DG FAO H. De Haen a ďalší. V poslednej dekáde ceny potravín výrazne klesajú. Poľnohospodárstvo na Juhu  musí čeliť stále ostrejšej konkurencii produktov z krajín Severu, kde došlo k výraznému nárastu aktivity v tomto sektore. Poľnohospodárstvo sa musí stať prioritou. Je nevyhnutné, aby súkromný sektor a poskytovatelia zdrojov vytvárali úzke partnerstvá.

C.3 Vplyv HIV/AIDS na udržateľný rozvoj 

HIV/AIDS spôsobuje významné prekážky v rozvojových snahách mnohých NRK. V Južnej Afrike sa očakáva rast HDP o 17 % menší než by bolo možné dosiahnuť bez tohto ochorenia. Botswana, jediná krajina ktorej sa počas 20 rokov existencie skupiny NRK, ako jedinej podarilo z tejto skupiny postúpiť, má  v súčasnosti najvyššiu mieru infikovaného obyvateľstva na svete. Výdavky na ochorenie AIDS tu predstavujú 20% štátneho rozpočtu a redukujú príjmy najchudobnejších vrstiev o 13%. Je potrebné urýchliť boj proti tejto epidémii a významne redukovať mieru infikovaného obyvateľstva. Súvisiacimi prioritami sú rast rozpočtových výdavkov na základné sociálne služby a  zdravotníctvo. Z 36 mil. HIV pozitívnych vo svete sú tri štvrtiny v Afrike, ktorá však z 3,5 mld. USD zdravotnej pomoci OSN dostáva ročne len štvrtinu.

C.4 Medzinárodný obchod, komodity a služby / cestovný ruch  

Interaktívneho rokovania sa zúčastnili Mike Moore, Generálny riaditeľ WTO, Pascal Lamy, Komisár Európskej únie pre obchod, Rubens Ricuero, GT UNCTAD, Rolf Boehnke, riaditeľ Spoločného fondu pre komodity a ďalší. Účastníci si vymenili názory na záležitosti týkajúce sa medzinárodného obchodu, komodít a cestovný ruch z hľadiska NRK. Diskusia sa zamerala na spôsoby a prostriedky podpory uľahčenia participácie NRK v medzinárodnom obchode a ich integráciu do svetového hospodárstva. Zaujímavý bol názor predstaviteľa UNDP, ktorý v interview vyhlásil, že ročná cena za poľnohospodársky protekcionizmus v donorských krajinách je väčší ako ročný HDP všetkých krajín sub-saharskej Afriky. Obchodný protekcionizmus stojí rozvojové krajiny viac, než to čo dostávajú vo forme rozvojovej pomoci.

C.5 Energia

Rokovanie viedol Carlos Magarinos, generálny riaditeľ UNIDO. Hlavnými témami diskusie boli:
•	prístup k energii, hlavne vo vidieckych oblastiach,
•	podpora energetickej efektívnosti,
•	cenotvorba a obstarávanie ropy a plynu v NRK.

C.6 Podpora výrobných kapacít - úloha investícií a rozvoja podnikania

Stretnutie sa venovalo otázkam potenciálu FDI do NRK a ich determinantom, regulačnej a inštitucionálnej základne pre FDI a podpisu bilaterálnych investičných zmlúv.

C.7 Rozvoj infraštruktúry  

Rokovanie sa zameralo na prínos, ktorý môže mať infraštruktúra na rast a zníženie chudoby. Skúmali sa spôsoby a prostriedky rastu celkových finančných tokov do NRK v oblastiach infraštruktúry a zdokonalenia efektívnosti poskytovanej pomoci. Predstavitelia Svetovej banky  v spolupráci s africkou rozvojovou bankou a Ázijskou rozvojovou bankou vypracovali štúdiu, ktorá poukazuje na konkrétne opatrenia zlepšenia politík v tejto oblasti. Do diskusie sa zapojili Nemat Shafik, viceprezident Skupiny svetovej banky, Jean Pierre Verbiest, manažér Ázijskej rozvojovej banky, Samuel Nnama, manažér Africkej rozvojovej banky, Hamadoun Touré, riaditeľ oddelenia telekomunikačného rozvoja ITU.

C.8 Transport a rozvoj

Redukované prepravné kapacity a vysoké náklady predstavujú hlavnú prekážku pre expanziu na zahraničné trhy a efektívnu integráciu NRK do svetového hospodárstva. NRK viac než ktorékoľvek iné krajiny sú zaťažené vysokými prepravnými nákladmi, ktoré sa pri vnútrozemských krajinách vyšplhajú do výšky až 40% z CIF ceny, čo je 8-krát viac ako svetový priemer 5%. Veľký podiel z prostriedkov získaných prostredníctvom zahranično-obchodnej výmeny sa používa na zaplatenie medzinárodných prepravných služieb namiesto investovania do výrobných kapacít. Rokovanie sa zameralo na hľadanie dlhodobých zlepšení infraštuktúry a dopravnej politiky, ktoré by viedli k efektívnejšiemu využívaniu existujúcej siete. 

C.9 Financovanie rastu a rozvoja

V záujme splnenia medzinárodných rozvojových cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2015, vznikajú nové finančné stratégie v prospech NRK, nové partnerstvá pre financovanie rozvoja založené na princípe vzájomnej zodpovednosti. Rozvojové krajiny, Systém OSN, medzinárodné finančné inštitúcie a bilaterálni partneri sa majú snažiť o spoločné strednodobé finančné plány s presne definovanými cieľmi. NRK dosiahnu rozvoj posilnením riadenia a inštitúcií, donori sa majú snažiť o poskytovanie efektívnejšej pomoci, ktorá by sa mala hramonizovať, mala by byť predikovateľná a koherentná. Rozvinuté a ďalšie rozvojové krajiny majú otvoriť svoje trhy pre výrobky z NRK a odstrániť dotácie a subvencie do poľnohospodárstva a ďalších výrobných odvetví.

V rámci UNLDC III sa uskutočnilo viacero paralelných podujatí:

8. svetový summit mladých podnikateľov - zúčastnilo sa ho 251 mladých podnikateľov z NRK a ďalších krajín s cieľom diskutovať o inovatívnych návrhoch ako využiť možnosti vytvárania medzinárodných joint-ventures a technologickú spoluprácu. Na stretnutí bola založená Svetová obchodná univerzita, ktorá bude slúžiť ako inštitucionálny mechanizmus vyššieho vzdelávania a bude reagovať na súčasné potreby podnikateľov  a politikov z NRK, rozvojových a transformujúcich sa krajín. Univerzita im pomôže rozvíjať podnikateľské schopnosti v globalizujúcom a liberalizujúcom sa svetovom hospodárstve.  

Digitálna ekonomika - podujatie sa zameralo na nové možnosti, ktoré ponúkajú informačné a komunikačné technológie (ICT) pre hospodársku diverzifikáciu a rast v NRK. V rámci podujatia sa uskutočnila prezentácia úspešných  podnikateľských iniciatív e - biznisu v NRK, ktoré sú motivačnými príkladmi využitia nových komparatívnych výhod vytvorených elektronickým obchodom v NRK. UNCTAD identifikoval hospodárske sektory a jednotlivé spoločnosti v NRK, ktoré môžu začať alebo rozširovať  elektronický obchod a elektronické podnikanie prostredníctvom spojenia s partnermi z rozvinutejších krajín. 

Mládežnícke fórum - Ekonomický potenciál hudobného priemyslu pre NRK - NRK potrebujú diverzifikovať odvetvia priemyslu do sektorov s vyššou pridanou hodnotou. UNCTAD identifikoval hudobný priemysel ako dôležitý nový sektor pre NRK. Priemysel s hudobnými nosičmi predstavuje 50 biliónov USD, čo značne prevyšuje hodnotu produktov vyrobených v tradičných sektoroch (káva 17 biliónov USD, bavlna 20 biliónov USD, tabak 21 biliónov USD, banány 27 biliónov USD. NRK by pre tento druh tovaru mali hľadať výrobné a exportné možnosti. NRK napriek bohatému kultúrnemu dedičstvu nedisponujú podnikateľskými kapacitami, ktoré by im umožnili distribuovať produkty hudobného priemyslu na globálny trh. Nedostatok podnikateľských a exportných schopností je vážnou bariérou pre vstup týchto krajín na vysoko-ziskové trhy. Na druhej strane elektronický obchod ponúka nové možnosti, ako možno dosiahnuť na globálny trh. Práve v tomto smere treba preklenúť digitálnu bariéru.

D. 	Výsledky konferencie

Zhodnotenie výsledkov Akčného plánu na roky 1990-2000 

Sociálna situácia v NRK sa za posledných 20 rokov nezlepšila. Chudoba sa za 10 rokov rozšírila z pôvodne 25 na 49 krajín s počtom obyvateľov 600 miliónov. Konferencia deklarovala, že ciele stanovené v Paríži v roku 1990 sa nedosiahli. Priemerný HDP na obyvateľa v NRK bol v roku 1997 235 USD v porovnaní s HDP na obyvateľa 24 522 USD vo vyspelých krajinách. Aj ďalšie ukazovatele sociálneho rozvoja NRK zaostávajú za ostatnými rozvojovými krajinami:

•	75% obyvateľstva NRK žije za menej ako 2 USD na deň. OSN si stanovila cieľ znížiť extrémnu chudobu vo svete o polovicu do roku 2015.
•	Priemerne dosahuje obyvateľstvo v NRK vek  51 rokov, v ďalších rozvojových krajinách 65 a vo vyspelých krajinách 78 rokov.
•	V afrických NRK dosahovali v roku 1990 výdavky na zdravotnú starostlivosť 11 USD na obyvateľa a do roku 1998 sa znížili na 8 USD v porovnaní s 180 USD na obyvateľa v ostatných rozvojových krajinách. Tento ukazovateľ pre ázijské NRK dosahuje úroveň 25USD na obyvateľa. 
•	Ukazovateľ detskej úmrtnosti (deti pod 5 rokov) v afrických NRK predstavuje výšku 130/1000 a v ázijských NRK 90/1000.
•	49% populácie je negramotná, ženy majú obmedzený prístup k vzdelaniu.

Pozn.: Súčasné kritériá na zaradenie krajiny do skupiny NRK zahŕňajú: HDP na obyvateľa pod 900 USD, nízka úroveň ľudského rozvoja (kombinovaný ukazovateľ zdravia, výživy a vzdelávania) a ekonomická zraniteľnosť (index založený na indikátoroch nestability, diverzifikácie a handicap malého rozmeru). Populácia krajiny, ktorá spĺňa tieto kritéria, nesmie presiahnuť 75 miliónov obyvateľov.

     Deklarácia a Akčný program na roky 2001-2010

Akčný plán definuje 7 špecifických záväzkov a prostriedkov ich dosiahnutia, ktoré majú akcelerovať udržateľný rast a rozvoj v NRK, ukončiť marginalizáciu účinným bojom proti chudobe a umožniť NRK profitovať z integrácie do svetového hospodárstva. Implementáciu predchádzajúceho programu  hodnotí ako absolútny neúspech, keďže ciele z roku 1990 sa nepodarilo dosiahnuť. NRK neboli schopné profitovať z pokračujúceho procesu globalizácie, tá naopak viedla k ich ďalšej marginalizácii. Zvýšenie životnej úrovne možno dosiahnuť len kontinuálnym ekonomickým rastom, vládou práva, dodržiavaním ľudských práv, investíciami do zdravia, vzdelania a sociálnej infraštruktúry. 

Plán sa prijal na dekádu 2001-2010, zatiaľ čo ciele v oblastiach zníženia úmrtnosti, sprístupnenia základného vzdelania, poskytnutia zdravotného poistenia, boja proti AIDS sa majú splniť do roku 2015. Akčný plán vyzýva všetkých 49 krajín, aby pracovali na dosiahnutí 7-percentného hospodárskeho rastu ročne a podporovali projekty na prílev investícií. Kľúčom k prilákaniu zahraničných investícií bude odstránenie korupcie a zaistenie bezpečnosti pre investorov. Vyspelé krajiny prisľúbili pomoc a odpustenie dlhu najchudobnejších krajín. Okrem toho majú NRK získať zvláštny štatút vo WTO, čo im umožní lepšie umiestňovať výrobky na svetových trhoch. Plán počíta so založením špeciálnych fondov vrátane celosvetového fondu s počiatočnou sumou v hodnote 10 mld. USD, ktorého cieľom je boj proti AIDS a ďalším chorobám. 

Záväzky NRK a ich rozvojových partnerov vyplývajúce z UNLDC III možno zhrnúť nasledovne:

1. 	Podpora politík zameraných na človeka.
2. 	Podpora dobrého riadenia (“good governance”).
3. 	Budovanie ľudských kapacít (populačné politiky, zdravie, vzdelávanie).
4. 	Posilnenie výrobných kapacít (hospodárska infraštruktúra, poľnohospodárstvo, potravinová dostatočnosť, výroba a spracovanie, ťažba, zlepšenie dodávateľských podmienok pre export).
5. 	Zabezpečiť pre NRK prínos z globalizácie (zlepšenie prístupu na trh, účasť v multilaterálnom obchodnom systéme).
6. 	Zníženie zraniteľnosti a ochrana životného prostredia.
7. 	Mobilizácia finančných zdrojov.

Akčný program má slúžiť ako spoločný rámec, pre rozvojovú spoluprácu NRK. Globálne partnerstvo sa bude odvíjať od vzájomných záväzkov NRK a ich rozvojových partnerov, ktorí podniknú konkrétne kroky v oblastiach stanovených Akčným programom. Každá NRK v spolupráci s vlastnými národnými zainteresovanými subjektami (NGO, súkromný sektor) premietne svoju národnú politiku do konkrétnych činností v rámci Národného akčného programu, s ohľadom na svoje špecifické podmienky a priority.

 Pri implementácii Akčného programu sa NRK a ich partneri majú riadiť týmito zásadami:
•	integrovaný prístup; NRK a ich partneri majú k rozvojovému procesu pristupovať komplexne, dlhodobo a súvisle, treba stanoviť rovnováhu medzi ekonomickými a neekonomickými cieľmi rozvoja,
•	pravé partnerstvo; treba dosiahnuť väčšie zosúladenie národných stratégií v NRK so stratégiami externých partnerov, poskytujúcich pomoc,
•	národné vlastníctvo; rozvojové programy majú byť riadené samotnými prijímateľmi pomoci, NRK treba efektívne zapojiť do oblastí koordinácie pomoci a odpustenia dlhov,
•	zameranie na chudobu; efektívnosť Akčného programu bude závisieť od zlepšenia ukazovateľov životných podmienok najchudobnejších vrstiev obyvateľstva,
•	orientácia na trh; na dosiahnutie procesu udržateľného rastu a znižovania chudoby treba ponechať väčší priestor trhovým silám a súkromným iniciatívam, je nevyhnutné vytvoriť rovnováhu medzi verejnou správou a súkromným sektorom, aby sa zabránilo zlyhaniam na strane trhu i na strane vlád.

E. 	Záver

Konferencia prispela k diskusii o príčinách a možnostiach odstránenia marginalizácie NRK vo svetovom hospodárstve avšak dosiahla len málo uspokojivé výsledky. Rozvinuté krajiny sa zaviazali pomôcť najchudobnejším krajinám v boji proti chudobe nielen cestou poskytovania priamej finančnej pomoci ale aj prostredníctvom politík a programov zameraných priamo na potreby NRK.        

V záverečnej Deklarácii vyjadrilo medzinárodné spoločenstvo želanie znížiť počet chudobných a podvýživených do roku 2015 na polovicu a podporiť udržateľný ekonomický rozvoj 49 najmenej rozvinutých krajín. Konferencia však nepriniesla okamžité a konkrétne opatrenia. Zo zoznamu siedmich záväzkov je najdôležitejšou výzva uvoľniť pomoc garantovanú NRK. Otvorenie trhov bohatých krajín pre produkty z NRK (na základe iniciatívy EBA) je skutočnosťou a tento cieľ sa považuje za splnený. Efektívnosť tohto kroku bude závisieť od implementácie opatrení, ktoré boli prijaté. V záujme lepšej koordinácie aktivít v prospech NRK prišli zástupcovia 49 NRK s iniciatívou požiadať GT OSN o založenie Úradu OSN pre NRK.

Na druhej strane občianska spoločnosť združená vo Fóre NGO vyjadrila nespokojnosť s dosiahnutými výsledkami (nedospelo sa ku kompletnému a bezpodmienečnému odpusteniu dlhov NRK, rozvojoví partneri neobnovili svoje záväzky zvýšiť oficiálnu pomoc na 0,7% HNP do roku 2005, nedosiahol sa žiadny ďalší záväzok poskytnúť NRK dodatočné zdroje na pokrytie negatívnych dopadov klimatických zmien).

	Vedúci delegácie SR vo svojom vystúpení vyzdvihol nutnosť zmeny postoja k NRK nielen z politického ale aj humánneho hľadiska. Prístup k riešeniu problémov NRK musí obsahovať aj obchodnú dimenziu. Vyslovil sa za  voľný prístup výrobkov pôvodom z NRK na trhy vyspelých krajín. V tomto smere privítal iniciatívu Európskej únie - EBA a upozornil, že SR takýto prístup na trh pre NRK poskytuje. Vo svojom prejave vyzval donorov na zvýšenie ODA na úroveň 0,7% HNP, ktorá je nevyhnutná pre budovanie infraštruktúry, ľudských zdrojov a pri prekonávaní digitálnej medzery medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami. Na druhej strane aj rozvojové krajiny musia prijať adekvátne opatrenia (zlepšiť riadenie, inštitúcie, politické prostredie a vládu práva), ktoré sú nevyhnutným predpokladom  integrácie NRK do svetového hospodárstva.