D ô v o d o v á     s p r á v a

Všeobecná časť

Postupná integrácia Slovenskej republiky do Európskej únie sa uskutočňuje v zmysle Európskej dohody o pridružení Slovenskej republiky k Európskej únii, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 1995. Hlavnou podmienkou integrácie je zbližovanie existujúcich a budúcich právnych predpisov Slovenskej republiky a ich zosúladenie s právnymi predpismi Európskej únie. Zbližovanie zahŕňa okrem iného aj ochranu zamestnancov na pracovisku, s cieľom zlepšovať úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí (ďalej len “návrh nariadenia”) implementuje smernicu 1999/92/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušnou atmosférou. 
Návrh nariadenia je vykonávacím predpisom k zákonu Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov. Ustanovuje preventívne a ochranné opatrenia vo výbušnom prostredí na základe posudzovania rizika výbuchu. Klasifikuje priestory výbušného prostredia a konkretizuje v nich minimálne  bezpečnostné a zdravotné požiadavky na ochranu zamestnancov. Ustanovuje aj osobitné opatrenia, ktorými zamestnávateľ zabezpečí, že zamestnanci budú vykonávať pracovnú činnosť v takom pracovnom prostredí bezpečne. 
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov ukladá zamestnávateľovi všeobecné povinnosti  na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a to aj pri bezprostrednom a vážnom ohrození života a zdravia. 
Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu je produktovo orientovaný právny predpis, ktorý  je úzko spätý s navrhovaným právnym predpisom.
Do návrhu nariadenia sa preberajú aj ustanovenia vyhlášky Slovenského úradu bezpečnosti práce a Slovenského banského úradu č. 19/1987 Zb., ktorou  sa ustanovujú požiadavky na ochranu pred výbuchmi horľavých plynov a pár. Nadobudnutím účinnosti návrhu nariadenia sa navrhuje zrušiť táto vyhláška.
Návrh nariadenia je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonom č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov a s ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi. Je v súlade s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky nemá pripomienky k predloženému návrhu  nariadenia z hľadiska finančných dopadov (list č. 8313/2002-81 zo dňa 24. 4. 2002). 
Návrh nariadenia prerokovala Rada hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky dňa 31. mája 2002 vzala ho na vedomie a odporučila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny predložiť ho na rokovanie vlády Slovenskej republiky.
Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky prerokovala návrh nariadenia dňa 4. júna 2002 a odporučila ho ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny po dopracovaní pripomienok predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Návrh nariadenia bol upravený v zmysle pripomienok Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky a na jej odporúčanie sa predkladá v novom znení.

D O L O Ž K A   Z L U Č I T E Ľ N O S T I

návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ návrhu nariadenia vlády:  Vláda  Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu nariadenia vlády: Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí.

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	návrh nariadenia vlády je 
•	prioritou podľa Európskej dohody o pridružení (amsterdamské znenie),
•	strednodobou prioritou aktualizovanej verzie Národného programu pre prijatie acquis communautaire v kapitole č. 13 Sociálna politika a zamestnanosť, v podkapitole 13.11. Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci,
•	prioritou podľa Partnerstva pre vstup,
•	prioritou podľa Bielej knihy, kapitola č. 4 Sociálne záležitosti, III. Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, kľúčové opatrenia druhej etapy,
•	úlohou zahrnutou do Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002 v mesiaci júl pod č. 3,
•	úlohou zahrnutou do Prioritných úloh vlády SR na rok 2002 pod č. 13.5.
b)	V negociačnej pozícii ku kapitole č. 13 Sociálna politika a zamestnanosť prevzala SR záväzok akceptácie acquis a pripravenosti na jeho implementáciu v plnom rozsahu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ 1. januára 2004. Slovenská republika má na roky 2001 – 2002 pripravený komplexný plán harmonizácie legislatívy, ktorý povedie k plnej kompatibilite s acquis v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
4.	Problematika návrhu nariadenia vlády:
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev.

V primárnom práve je problematika návrhu nariadenia vlády upravená v čl. 2, čl. 3, čl. 136, čl. 137 a čl. 149 Zmluvy o založení ES v amsterdamskom znení. V sekundárnom práve je problematika návrhu nariadenia vlády  upravená v:
1.	rámcovej smernici č. 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci 
2.	smernici 1999/92/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušnou atmosférou (15. samostatná smernica v zmysle článku 16(1) smernice 89/391/EHS).
Preklady obidvoch smerníc (89/391/EHS a 1999/92/ES) existujú a nachádzajú sa v Centrálnej prekladateľskej jednotke ÚV SR. Preklady prešli revíziou CPJ.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu nariadenia vlády s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
a)	úplná.

6.	Gestor: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR,
Spolupracujúce rezorty: Ministerstvo hospodárstva SR zastúpené Hlavným banským úradom, Ministerstvo vnútra SR.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu nariadenia vlády a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti , napr. konzultácia a pod.):
V mesiaci január 2002 bolo v 4. týždni uskutočnené stretnutie v rámci twinningového projektu PHARE za účasti expertov zo Švédska, na ktorom bol prekonzultovaný revidovaný preklad smernice 1999/92/ES Európskeho parlamentu a Rady. Experti sa nezúčastnili prípravy návrhu nariadenia vlády, ani sa k nemu nevyjadrovali.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Prvá časť: odhad dopadov na verejné financie
	
	Na základe uskutočneného prieskumu ekonomických dôsledkov súvisiacich s realizáciou nariadenia sa nepredpokladajú nároky na štátny rozpočet. 

	Návrh nariadenia nemá ekonomický dopad na rozpočet štátnych fondov, obcí, vyšších územných celkov, Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní, Národného úradu práce, Fondu národného majetku SR a Slovenského pozemkového fondu.

 
Druhá časť: odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

	Realizáciou nariadenia sa zlepšia pracovné podmienky, zvýši sa kvalita života zamestnancov, zníži sa počet pracovných úrazov a znížia sa náklady potrebné na reparáciu následkov mimoriadnych udalostí.

Predpokladá sa, že hospodárske subjekty vynaložia 2,55 – 5,0  miliárd Sk v období od 1.1.2003 do 30.6.2006 na úplné uplatnenie požiadaviek nariadenia.

Tretia časť: odhad dopadov na životné prostredie

	Realizáciou opatrení podľa tohto nariadenia sa predpokladá dosiahnutie pozitívneho vplyvu na životné prostredie. Eliminujú sa tak možné negatívne dopady na životné prostredie, ktoré súvisia s potenciálnym výbuchom.

Štvrtá časť: odpad dopadov na zamestnanosť

	Návrh nariadenia nemá dopad na zamestnanosť.

Osobitná časť

K § 1
Vymedzuje predmet návrhu nariadenia, ktorým sú minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí, v ktorom možno odôvodnene za bežného prevádzkového stavu predpokladať výskyt výbušnej atmosféry.
Z pôsobnosti návrhu nariadenia sú negatívne vymedzené priestory, ktoré sú určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, na používanie zariadení na spaľovanie plynných palív, na výrobu, manipuláciu, použitie, skladovanie a dopravu výbušnín a chemicky nestálych látok, na banskú činnosť a dobývanie ložísk nerastov, na používanie dopravných prostriedkov okrem dopravných prostriedkov určených na používanie vo výbušnom prostredí.
Návrh nariadenia nerieši prevenciu a ochranu pred výbuchom a zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pred nepriaznivými účinkami výbuchu spôsobenými výbušninami, chemicky nestálymi látkami a zmesami horľavých látok s iným oxidovadlom, ako so vzdušným kyslíkom a nerieši ani vyššie uvedené oblasti. Tieto sú upravené inými právnymi predpismi.
Zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri banskej činnosti a činnostiach vykonávaných banským spôsobom, výrobu, manipuláciu a prepravu výbušnín v priestoroch organizácii  rieši zákon Slovenskej národnej rady č.  51/1988 Zb. v znení neskorších predpisov, nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 117/2002 Z. z. a iné vykonávacie právne predpisy. 
Minimálne požiadavky na ochranu zamestnancov pri práci pred vystavením chemicky nestálych látok  sú ustanovené v nariadení vlády Slovenskej republiky č. 45/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi. Podľa tohto nariadenia vlády zamestnávateľ musí komplexne posúdiť riziko vrátane rizika výbuchu, ktoré je zapríčinené prítomnosťou chemicky nestálych faktorov a má zabezpečiť také technické a organizačné opatrenia, aby obmedzil nepriaznivé fyzikálne účinky chemicky nestálych faktorov alebo zmesí faktorov na pracovisku, ktoré môže spôsobiť výbuch.
Pod chemicky nestálymi látkami sa rozumejú chemické látky a chemické prípravky, ktoré podliehajú výbušnej reakčnej premene i za iných podmienok ako horľavé látky schopné vytvoriť výbušnú atmosféru. Nevyžadujú nevyhnutne vytvorenie zmesi so vzdušným kyslíkom. Ide o chemické látky alebo chemické prípravky klasifikované ako nebezpečné chemické látky alebo nebezpečné chemické prípravky podľa zákona č.163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch v znení zákona č. 128/2002 Z. z. a podľa jeho vykonávacích predpisov. Na nebezpečenstvo výbuchu  týchto chemicky nestálych  látok upozorňujú v rámci systému klasifikácie tzv. “rizikové vety”, napr.  R16 Výbušný po zmiešaní s oxidujúcimi látkami, R14/15 Prudko reaguje s vodou, pričom uvoľňuje mimoriadne horľavé plyny, R19 Môže vytvárať výbušné peroxidy. 

K § 2
	Vymedzuje základné pojmy používané v tomto návrhu nariadenia výbušné prostredie, horľavá látka, výbuch, bežná prevádzka.
Výbušným prostredím sa rozumie také pracovné prostredie, v ktorom možno predpokladať výbušnú atmosféru, ktorá potenciálne ohrozuje  bezpečnosť a zdravie zamestnancov v dôsledku množných miestnych alebo prevádzkových podmienok. Pojem výbušné prostredie sa definuje pomocou  zaužívaného pojmu výbušnej atmosféry. Pod výbušnou atmosférou sa rozumie zmes vzduchu a horľavých látok vo forme plynu, pary, hmly alebo prachu pri atmosférických podmienkach, v ktorých sa po iniciácii rozšíri horenie do nespálenej zmesi. Výbušná atmosféra sa používa a je definovaná v  nariadení vlády č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ..../2002 Z. z. Vymedzenie termínu výbušná atmosféra je tiež predmetom STN EN 1127-1 Výbušné atmosféry. Prevencia a ochrana proti účinkom výbuchu. Časť 1: Základné pojmy a metodika (apríl 2001) a  STN 60079-10 Elektrické zariadenia do výbušných plynných atmosfér. Časť 10: Určovanie priestorov s nebezpečenstvom výbuchu (jún 2000). Pojem výbušnej atmosféry je definovaný a používaný v  smernici 1999/92/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušnou atmosférou, ktorá sa týmto návrhom nariadenia transponuje. Atmosférou sa nerozumie len plynný obal planéty Zem, ale aj jeho časť, ktorá  je ovzduším pre každého jednotlivca na Zemi a to v tomto prípade je aj ovzduším zamestnancov na pracovisku. Atmosféra na pracovisku je subsystémom pracovného prostredia. Tento pojem sa bežne používa v technickej praxi.

K § 3
Ustanovuje povinnosť pre zamestnávateľa, aby vo výbušnom prostredí zabezpečoval všeobecné zásady prevencie a ochrany pred výbuchom vhodnými opatreniami, pričom sa v ustanoveniach zdôrazňuje dôležitosť prevencie. Prijaté opatrenia má zamestnávateľ prehodnocovať  v ním určenom intervale a  pri každej významnej zmene.  Za významnú zmenu sa považuje napríklad náhrada pracovných prostriedkov za iné pracovné prostriedky alebo ich úprava, zmena používaných látok, ale aj  zmena v organizácii práci.

K § 4
	Ukladá zamestnávateľovi posudzovať riziko výbuchu, ktoré vyplýva z výbušnej atmosféry. Poukazuje na skutočnosti, ktoré je pri posudzovaní rizík potrebné zohľadniť. Zdôrazňuje, že riziko sa musí posudzovať komplexne, pričom treba  zobrať do úvahy možnosť existencie neodstrániteľných nebezpečenstiev a neodstrániteľných ohrození pri určitej organizácii práce, možnosť neúčinného  oboznámenia a informovania zamestnancov, napríklad o  nebezpečenstvách a ohrozeniach pri práci, o preventívnych a ochranných opatreniach prijatých vo výbušnom prostredí. Pri posudzovaní rizika sa berú do úvahy nielen priestory s výbušnou atmosférou, ale aj okolité priestory, ktoré môžu byť otvormi s týmito priestormi prepojené. Pod otvormi sa v tomto nariadení rozumejú rôzne otvory, medzery, ktoré sú na pracovisku prítomné z dôvodu nedostatočného utesnenia.

K § 5
	Ustanovuje všeobecné povinnosti zamestnávateľov po uskutočnení preventívnych a ochranných opatrení a posúdení rizika vo výbušnom prostredí. K všeobecným povinnostiam patrí povinnosť klasifikovať priestory výbušného prostredia na priestory s nebezpečenstvom výbuchu a na priestory bez nebezpečenstva výbuchu, klasifikovať priestory s nebezpečenstvom výbuchu do jednotlivých zón, zabezpečovať minimálne požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov, označovať miesta vstupu do priestorov s nebezpečenstvom výbuchu výstražnou značkou určenou týmto nariadením, vypracovať písomný dokument  o ochrane pred výbuchom. Ďalej zamestnávateľ prijme aj osobitné opatrenia, ktoré sú špecifické pre prácu vo výbušnom prostredí.

K § 6
	Zamestnávateľovi, ktorý je zodpovedný za pracovisko, sa ukladá povinnosť koordinácie všetkých opatrení na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane opatrení podľa ním vypracovaného písomného dokumentu o ochrane pred výbuchom. 
K § 7
	Ustanovuje obsah písomného dokumentu o ochrane pred výbuchom. Zamestnávateľ dokumentom preukazuje, že v zmysle zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci  posúdil riziko, klasifikoval a vymedzil priestory s výbušným prostredím a prijal   primerané opatrenia na ochranu pred výbuchom. Dokument sa musí vypracovať pred začatím pracovnej činnosti a musí sa aktualizovať pri každej významnej zmene na pracovisku. Pod významnou zmenou sa rozumie akákoľvek prestavba alebo úprava pracoviska, úprava pracovných prostriedkov alebo ich náhrada inými  pracovnými  prostriedkami,  zmena v organizácii práce. V tomto dokumente sa umožňuje použiť posudzovanie  rizika  a iné dokumenty vypracované na základe iných právnych predpisov,  napríklad podľa  zákona NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov, zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K § 8
	Ustanovuje prechodné obdobia na zabezpečenie minimálnych požiadaviek na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pri pracovných prostriedkoch  a pri pracoviskách vo výbušnom prostredí. Toto riešenie je v zmysle smernice 1999/92/ES a v súlade s požiadavkami na uvádzanie zariadení a ochranných systémov určených do priestorov s výbušným prostredím na trh podľa  nariadenia vlády SR č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ..../2002 Z. z.

K § 9
Ustanovuje sa zrušenie vyhlášky Slovenského úradu bezpečnosti práce a Slovenského banského úradu č. 19/1987 Z., ktorou  sa ustanovujú požiadavky na ochranu pred výbuchmi horľavých plynov a pár, nakoľko jej ustanovenia boli zapracované do tohto návrhu nariadenia

K § 10
	Navrhuje sa termín nadobudnutia účinnosti od 1. januára   2003.	

K prílohe č. 1
	V súlade so zákonom č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení zákona č. 207/2002 Z. z., sa uvádza vykonávaný právny akt Európskej únie.

K prílohe č. 2
	Ustanovuje klasifikáciu priestorov s výbušným prostredím na základe výsledkov posúdenia rizika výbuchu. Priestory s výbušným prostredím sa klasifikujú na priestory s nebezpečenstvom výbuchu a na priestory bez nebezpečenstva výbuchu. Priestory s nebezpečenstvom výbuchu sú klasifikované do zón na základe frekvencie výskytu výbušnej atmosféry a na základe  trvania výbušnej atmosféry.  Ak výbušná atmosféra je zložená zo zmesi horľavých látok vo forme plynu, pary alebo hmly so vzduchom, prislúchajú jej v závislosti od frekvencie a trvania zóny 0,1 a 2. Ak výbušná atmosféra je zložená zo zmesi horľavého prachu so vzduchom vo forme oblaku,  prislúchajú jej v závislosti od frekvencie a trvania zóny  20, 21 a 22. 
K prílohe č. 3
Upravuje  minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí a požiadavky na kritériá pri výbere zariadení a ochranných systémov do výbušného prostredia. 
 Ustanovenia minimálnych požiadaviek na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí sa uplatňujú v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu. Vzťahujú sa aj na priestory bez nebezpečenstva výbuchu a to v tom prípade, ak v týchto priestoroch sú umiestnené zariadenia, ktoré zaisťujú alebo pomáhajú zaisťovať bezpečnú činnosť zariadenia umiestneného v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu. 
V  minimálnych požiadavkách sú zahrnuté organizačné opatrenia a ochranné opatrenia.     V organizačných opatreniach je ustanovená oboznamovacia povinnosť. Ďalej je ustanovená povinnosť vydávať povolenie na prácu na vykonávanie pracovných činností vo výbušnom prostredí.
V ochranných opatreniach je ustanovený celý rad opatrení na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí. K týmto opatreniam patrí napríklad možnosť uvedenia do prevádzky len takého pracoviska, pracovných prostriedkov a inštalácií, ktoré sú projektované, konštruované, umiestnené, montované, udržiavané v súlade s požiadavkami zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.	
V požiadavkách na výber zariadení a ochranných systémov vo výbušnom prostredí  sa ustanovuje, že zariadenia a ochranné systémy sa musia vyberať na základe kategórií uvedených v nariadení vlády SR č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ..../2002 Z. z.
.
K prílohe č. 4
Upravuje požiadavky na výstražnú značku pre označenie miesta vstupu do priestorov s nebezpečenstvom výbuchu.

K prílohe č. 5
	Upravuje  niektoré osobitné požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu. 
	Osobitné opatrenia zahŕňajú špecifické opatrenia ochrany pred výbuchom. Patrí k nim napríklad požiadavka nepoužívať látky, pracovné prostriedky, ktoré by mohli spôsobiť iniciáciu, vhodným spôsobom odvádzať vznikajúcu tepelnú energiu pri pracovných činnostiach, zabezpečiť dozor zodpovedným zamestnancom pri pracovných činnostiach, povoliť vstup do zariadení a priestorov s nebezpečenstvom výbuchu  a v nich pracovnú činnosť len za podmienok, upravených týmto nariadením.