1. Úvod
Súborom zákonov a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonníkom práce, zákonom č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o BOZP“), zákonom č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 140/2008 a zákonom č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov, je upravené ústavné právo zamestnanca na uspokojujúce pracovné podmienky vrátane práva na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci.
Dôsledné realizovanie predpisov a úloh v oblasti ochrany práce v záujme zlepšovania pracovných podmienok a osobitne ochrany života a zdravia zamestnancov je závažným faktorom napomáhajúcim ekonomickému a sociálnemu rozvoju organizácií i Slovenska.
Obsahom tejto správy sú poznatky inšpekcie práce z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej len „BOZP“), z oblasti pracovnoprávnych vzťahov vrátane mzdových predpisov, z kontroly nelegálneho zamestnávania a tiež dohľadu podľa osobitných predpisov, ktoré boli získané inšpekčnými a dozornými aktivitami v kontrolovaných organizáciách v roku 2008.
Vlastná správa a príloha A obsahuje poznatky zistené pri výkone inšpekcie práce sústavou Národného inšpektorátu práce, ako aj tabuľkové prehľady o činnosti orgánov inšpekcie práce za rok 2008.
V prílohách B až H sú uvedené informácie rezortov zdravotníctva, hospodárstva, vnútra, obrany, spravodlivosti, financií a dopravy, pôšt a telekomunikácií o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za rok 2008.

2. Orgány inšpekcie práce
Hlavným poslaním orgánov inšpekcie práce je výkon štátnej správy v oblasti inšpekcie práce v zmysle § 2 zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o inšpekcii práce“).
Sústavu inšpekcie práce tvorí Národný inšpektorát práce (ďalej len „NIP“) a osem inšpektorátov práce s krajskou územnou pôsobnosťou so sídlami v krajských mestách.
Činnosť inšpekcie práce je zameraná na dozor nad dodržiavaním právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie BOZP, teda aj zaistenie bezpečnosti technických zariadení  vrátane predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia, na dozor v oblasti pracovnoprávnych predpisov (vznik, zmena a skončenie pracovného pomeru, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zdravotným postihnutím), na dozor nad dodržiavaním právnych predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, mzdové predpisy a kolektívneho vyjednávania.
Pôsobnosť inšpekcie práce vyplýva aj zo zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V zmysle uvedeného zákona sa inšpekcia práce vykonáva osobitným režimom a to v koordinácii zabezpečovanej Slovenskou inšpekciou životného prostredia.
Orgány inšpekcie práce ďalej vykonávajú trhový dohľad nad určenými výrobkami uvádzanými do prevádzky v zmysle zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o zhode“), ktorý je v gescii Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky.
Určení inšpektori práce z jednotlivých inšpektorátov práce vykonávajú kontrolu nad dodržiavaním zákona č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave a o zmene a doplnení zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave“), ktorý je v gescii Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii Slovenskej republiky.  NIP  zároveň plní nahlasovaciu povinnosť Slovenskej republiky o výsledkoch týchto kontrol voči orgánom Európskej únie (ďalej len „EÚ“) a jednotlivým členským štátom EÚ.
Kompetencie pri odhaľovaní a potieraní nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania vyplývajú inšpektorátom práce zo zákona č. 82/2005 Z.  z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

3. Ciele, úlohy a priority orgánov inšpekcie práce v roku 2008
Hlavný cieľ pôsobenia orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce vyplýva z vymedzených kompetencií inšpekcie práce a z úloh daných uzneseniami vlády SR, medzi ktoré patria najmä
-	trvalá realizácia štátnej politiky BOZP v  zmysle uznesenia vlády SR č. 114 z 20. februára 2008 ku Koncepcii bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012,
-	odborné poradenstvo a podpora zavádzania systémov riadenia BOZP u zamestnávateľov,
-	cielené implementovanie nových prístupov k malým a stredne veľkým podnikom podľa mnohých premenných činiteľov v jednotlivých typoch prevádzok vrátane preventívnej činnosti v malých a stredne veľkých podnikoch,
-	trvalé implementovanie legislatívy EÚ do každodennej reality zamestnávateľa a pri výkone inšpekcie práce,
-	uplatňovanie nových foriem výkonu inšpekcie práce, ktoré vedú k efektívnej  činnosti orgánov inšpekcie práce a k zvýšeniu odbornosti inšpektorov práce,
-	šetrenie podnetov v oblasti ochrany práce.
	Naďalej zostávajú v popredí záujmu priority z minulých hodnotených období, a to zvýšenie dôrazu na kvalitu vyšetrovania závažných pracovných úrazov, poradenstvo pre zamestnancov a zamestnávateľov a  vzdelávanie inšpektorov práce.
	Základnými metódami práce inšpektorátov práce je sústavný dozor a analýza stavu a tendencií vývoja starostlivosti o ochranu práce na všetkých pracoviskách zamestnávateľov a u fyzických osôb, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi, ktoré podliehajú dozoru inšpekcie práce, kontrola plnenia a hodnotenie účinnosti nariadených opatrení, vyvodzovanie zodpovednosti za porušovanie predpisov, uplatňovanie sankcií a poskytovanie bezplatného poradenstva zamestnávateľom, fyzickým osobám a zamestnancom.
	Na základe analytického hodnotenia poznatkov inšpekcie práce predchádzajúcich rokov pri zohľadnení návrhov úloh z inšpektorátov práce a preferovaní požiadaviek príslušných orgánov a inštitúcií Európskej únie boli na rok 2008  Plánom činnosti Národného inšpektorátu práce plánované nasledovné celoslovenské úlohy inšpekcie práce:

Číslo úlohy	Zameranie úlohy	
		
08 101	Kontrola BOZP pri prácach, ktoré môžu spôsobiť ochorenia a poškodenia podporno-pohybovej sústavy	
08 102	Kontrola sociálnej legislatívy v cestnej doprave – u zamestnávateľov; na pozemných komunikáciách	
08 103	Trhový dohľad nad určenými výrobkami	
08 104	Prevencia závažných priemyselných havárií vrátane posudzovania bezpečnostných správ	
08 105	Kontrola dodržiavania BOZP v poľnohospodárstve a lesníctve	
08 106	Previerka BTS zameraná na hodnotenie rizík	
08 107	Inšpekcia práce v jadrovej energetike	
08 108	Previerky zamerané na kontrolu minimálnych mzdových nárokov zamestnancov pracujúcich v oblasti poskytovania služieb	
08 109	Previerky zamerané na kontrolu ustanovení Zákonníka práce o dočasnom pridelení v agentúrach dočasného zamestnávania	
08 110	Previerky dodržiavania predpisov BOZP pri výkopových prácach vykonávaných v zastavaných územiach obcí	
08 111	Previerky so zameraním na kontrolu objektov, pri ktorých v rámci kolaudačného konania inšpektorát práce sa nezúčastnil, vydal záporné (nesúhlasné) stanovisko, resp. vydal kladné stanovisko s väčším počtom nedostatkov	
V rámci úlohy č. 08 122 boli realizované previerky so špeciálnym režimom zamerané na odhaľovanie zakrytých pracovných pomerov.
Podstatnou časťou výkonov inšpekcie práce v roku 2008 v oblasti BOZP bolo vyšetrovanie závažných pracovných úrazov, kolaudačné konania. V oblasti pracovnoprávnych vzťahoch (ďalej len „PPV“) to bolo vybavovanie podaní právnických a fyzických osôb. Jednalo sa teda o vynútené výkony, ktoré nie je možné dopredu cielene plánovať. Kvôli nedostatku času sa inšpektori práce takmer nevenovali komplexným previerkam zameraným na prevenciu pracovnej úrazovosti a na zvyšovanie úrovne BOZP.

4. Subjekty kontrolované orgánmi inšpekcie práce
V roku 2008 bola vykonaná inšpekcia práce celkom v 10 643 subjektoch, a to najmä v zamestnávateľských subjektoch, ktoré zamestnávajú 1 - 9 zamestnancov (3 949 subjektov – 37%). Najviac dozorných výkonov bolo vykonaných v spoločnostiach s ručením obmedzeným (5 097 výkonov inšpekcie práce – 48%) a u fyzických osôb (2 795 výkonov inšpekcie práce – 26%). Prehľad počtu skontrolovaných subjektov v členení podľa počtu zamestnancov a právnej formy subjektu je uvedený v tabuľke č. 1 prílohy A.
Štatistika o činnosti NIP (tabuľka č. 2 prílohy A) poukazuje na niektoré zaujímavé skutočnosti týkajúce sa nárastu počtu výkonov v porovnaní s rokom 2007. V oblasti BOZP je to najmä vyšetrovanie udalostí, kde v roku 2008 bolo zaznamenaných 2 687 výkonov pričom v roku 2007 bolo realizovaných 1 790 výkonov šetrenia udalostí, čo v medziročnom porovnaní znamená nárast o 49%. Ešte väčší nárast výkonov vykazuje účasť na kolaudačných konaniach v oblasti trhového dohľadu. Inšpekcia práce zaznamenala v sledovanom období veľmi výrazný nárast výkonov aj v oblasti poradenskej činnosti (kódy výkonov 22/G, 23/G, 24/G, 25/G).
Z hľadiska spotrebovaného času bolo najviac výkonov inšpekcie práce zameraných na vybavovanie sťažností, oznámení a podnetov občanov a organizácií (64 520 hodín – 30,3 % z celkového počtu hodín), vyšetrovanie udalostí (55 474 hodín – 26,1 % z celkového počtu hodín). Rozdelenie času spotrebovaného na činnosť orgánov inšpekcie práce za rok 2008 podľa agregovaných skupín výkonov uvádza tabuľka č. 2a prílohy A.
Výber subjektov na výkon inšpekcie práce, podľa horeuvedených údajov, je naďalej daný predovšetkým počtom podnetov zaregistrovaných na inšpektorátoch práce a tiež počtom nahlásených závažných pracovných úrazov.
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že do počtu vykonaných dozorných výkonov nie sú zahrnuté kontroly vodičov na pozemných komunikáciách v rámci kontroly dodržiavania ustanovení zákona o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave. Úlohou orgánov inšpekcie práce v oblasti kontroly dodržiavania ustanovení zákona o organizácii pracovného času v doprave, bolo vykonať v roku 2008 spolu 168 000 kontrol pracovných dní vodičov na pracoviskách a na pozemných komunikáciách. Bolo skontrolovaných celkom 174 565 pracovných dní vodičov.

5. Zistenia orgánov inšpekcie práce
V roku 2008 bolo realizovaných celkovo 40 328 výkonov inšpekcie práce. V porovnaní s rokom 2007, v ktorom sa inšpektori práce zúčastnili na 22 191 výkonoch, sa jedná o nárast výkonov o 81,73 %. Z uvedeného počtu bolo najviac výkonov orientovaných na kontrolu BOZP, celkovo 20 106 výkonov (nárast oproti roku 2007 o 58,39 %), nasledujú previerky orientované na kontrolu PPV, kde bolo realizovaných celkovo 9 788 výkonov (nárast oproti roku 2007 o 127,15 %). Najväčší nárast v porovnaní s rokom 2007 zaznamenal trhový dohľad, kde počet previerok 1 062 predstavuje nárast na 798,50 %. Túto skutočnosť ovplyvnil aj fakt, že inšpektori začali vykonávať a evidovať trhový dohľad aj v rámci kolaudačných konaní a poradenskej činnosti.
Z prehľadu výkonov inšpekcie práce v rámci BOZP je evidentný podstatný vzostup počtu vyšetrovaných udalostí. Ich počet dosiahol hodnotu 2 687, čo predstavuje nárast o 50 % oproti roku 2007. Na úkor šetrenia udalostí poklesol počet účastí na kolaudačných konaniach o 12,5 % a najmä počet previerok stavu BOZP o 21 %, teda výkonov, ktoré jednoznačne plnia preventívnu úlohu pri zaisťovaní BOZP.
V roku 2008 bolo zistených celkom 47 374 nedostatkov - porušení predpisov. Oproti roku 2007 je to o 25% menej. Najviac porušení bolo zistených pri pracovnoprávnych a mzdových predpisoch, spolu 15 694, avšak oproti minulému roku sa jedná o nárast len o 6 %. Druhou v poradí, podľa najvyššieho počtu zistených nedostatkov, je skupina vyhradených technických zariadení, kde bolo celkovo 11 586 nedostatkov, v porovnaní s rokom 2007 táto skupina objektov zaznamenala pokles o 6 %. Za nimi nasledujú nedostatky zistené pri kontrole prevádzkových budov a objektov, spolu 6 883 (pokles oproti roku 2007 je o 3 %) a nedostatky zistené pri riadení BOZP, spolu 6 414 (pokles oproti roku 2007 o 12 %).
V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa zvýšil počet zistených nedostatkov len v rámci dozoru ustanovených pracovných podmienok a organizácie práce. V obidvoch prípadoch došlo k nárastu o 10 %.
Z prehľadu počtu  porušených predpisov vyskytujúcich sa v organizáciách členených podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností vyplýva, že nedošlo v porovnaní s rokom 2007 ku výraznejšej zmene. Opätovne najvyšší počet nedostatkov bol zistený v priemyselnej výrobe (12 584), čo je zníženie počtu nedostatkov oproti roku 2007 o 9 %. Pozitívny vplyv na  tento vývoj má skutočnosť, že do prevádzky boli v posledných rokoch uvedené nové priemyselné podniky s modernou technológiou a postupne dochádzalo aj v existujúcich prevádzkach k modernizácii technologických celkov a k vyraďovaniu zastaralých strojov a zariadení. Druhý najvyšší počet nedostatkov tak, ako v predchádzajúcom roku, bol zistený v odvetví veľkoobchod a maloobchod, oprava motorových vozidiel s počtom 10 265 nedostatkov, čo je rovnaký počet ako v roku 2007. Tretie odvetvie, v ktorom bolo zistených najviac nedostatkov, je odvetvie stavebníctva s počtom 4 313 nedostatkov (predstavuje nárast o 5 %). V porovnaní s rokom 2007 bolo viac  porušení zistených v odvetví finančných a poisťovacích činností, kde bol zaznamenaný nárast porušení predpisov až o 89 %, v odvetví poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov došlo k nárastu o 59 % a v odvetví administratívnych a podporných služieb o 49 %.
Všeobecne je možné konštatovať, že zistené nedostatky sa vyskytujú predovšetkým u zamestnávateľov, ktorých zamestnanci vykonávajú činnosti na odlúčených pracoviská, napr. v lese. Z prehľadu vyplýva, že nedostatky sa vyskytujú aj v spoločnostiach, ktoré vykonávajú administratívne práce, nemajú vlastných bezpečnostných technikov resp. bezpečnostnotechnickú službu a nedoceňujú  požiadavky na zaistenie BOZP vyplývajúce z platných právnych predpisov.
Dozor v jadrovej energetike bol realizovaný v Atómovej elektrárni Mochovce a v Atómovej elektrárni Jaslovské Bohunice. Celkovo 7 previerok bolo vykonaných predovšetkým v dodávateľských organizáciách. V rámci odstávky a generálnej opravy 2. bloku atómovej elektrárne Mochovce bol kontrolovaný priamo prevádzkovateľ. 
V roku 2008 vzrástol počet previerok orientovaných na trhový dohľad z počtu 133 previerok vykonaných v roku 2007 na 1 062 previerok v roku 2008. Podiel na tomto počte majú previerky realizované podľa plánu, ale trhovému dohľadu bola  venovaná pozornosť aj v rámci kolaudačných konaní a poradenskej činnosti. Na základe výsledkov inšpekcie práce je možné konštatovať, že hlavne dovozcovia nevedia správne aplikovať v praxi zákon o zhode, resp. nemajú znalosti o povinnostiach ustanovených v tomto zákone, z čoho vyplýva, že nezabezpečujú posúdenie zhody, resp. vydané vyhlásenia o zhode nie sú v súlade s platnou legislatívou.
V rámci kontroly dodržiavania zákona o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave bolo skontrolovaných na pracoviskách 96 845 pracovných dní vodičov, z toho pri preprave cestujúcich 4 654 a preprave tovaru 92 191. Na pozemných komunikáciách bolo vykonaných 4 239 kontrol (v rámci nich bolo skontrolovaných 77 720 pracovných dní vodičov), z toho tvorila preprava cestujúcich 337 a preprava tovaru 3 902 kontrol. Pri tejto kontrole na pracoviskách a komunikáciách bolo zistených celkom 26 739 nedostatkov. Najpočetnejším nedostatkom bolo nedodržanie nepretržitého denného odpočinku (7 194 nedostatkov) a nedodržanie bezpečnostnej prestávky (6 384 nedostatkov). Často bolo zistené nesprávne používanie záznamových listov (5 495 nedostatkov) alebo záznamového zariadenia (1 540 nedostatkov) a prekročenie maximálneho denného času vedenia vozidla (3 390 nedostatkov).

6. Najzávažnejšie zistenia orgánov inšpekcie práce v kontrolovaných subjektoch
6.1 V oblasti BOZP
Najčastejšie porušovaným právnym predpisom je i naďalej zákon o BOZP a na neho nadväzujúce nariadenia vlády a technické harmonizované normy.
Najviac nedostatkov bolo zistených v priemyselnej výrobe. Ide hlavne o nedostatky pri prevádzke vyhradených technických zariadení (ďalej len „VTZ“) a pri údržbe prevádzkových objektov. Naďalej pretrváva absencia odborných prehliadok a skúšok a úradných skúšok VTZ, resp. ich zabezpečenie v stanovených lehotách, zamestnávatelia nevedú predpísanú dokumentáciu týkajúcu sa prevádzky VTZ, napr. evidenciu VTZ, prevádzkové denníky, záznamy o údržbe a opravách apod. Častým nedostatkom zisteným v súvislosti s prevádzkou týchto zariadení bol chýbajúci zoznam osôb určených na ich obsluhu, resp. neznalosť technologického zariadenia zo strany obsluhy. Nedostatky boli zistené aj v technickom stave zariadení, nakoľko aj v prípade, že odborné prehliadky a skúšky boli vykonané, zamestnávateľ často nezabezpečil odstránenie zistených nedostatkov, čím odborné prehliadky a skúšky neplnili svoj účel - zabezpečiť adekvátny technický stav zariadení. Taký postup zamestnávateľov vyplýva z neefektívneho, resp. úplne absentujúceho riadenia BOZP. Viditeľný bol predovšetkým v malých a stredne veľkých podnikoch, kde nie je zo strany zamestnávateľov docenené uplatnenie požiadaviek na zaistenie BOZP. Chýba ich uplatňovanie v praxi a chýba tiež akákoľvek prevencia. Počet takých zamestnávateľov sa z roka na rok zmenšuje, ale malé a stredné podniky si i naďalej vyžadujú najvyššiu mieru pozornosti, nakoľko predstavujú najrizikovejšiu skupinu subjektov podliehajúcich dohľadu zo strany inšpekcie práce. Aj z toho dôvodu je im v rámci stratégie EÚ venovaná zvýšená pozornosť zo strany inšpekčných orgánov.
Stav prevádzkových objektov je závislý od skutočnosti, či sa jedná o staršie objekty, objekty, ktoré sú v prenájme, alebo či sú na prevádzku používané objekty, ktoré boli na tento účel vybudované tak, že už v rámci projektovej dokumentácie projektant zohľadnil požiadavky na ich účelné a bezpečné prevádzkovanie. Ešte stále pretrvávajú nedostatky týkajúce sa bezpečnostného značenia na komunikáciách, kde sa pohybujú motorové dopravné prostriedky a chodci, na schodiskách, nakladacích rampách a v priestoroch so zníženou podchodnou výškou. Priamo vo výrobných priestoroch bolo zistené nevhodné skladovanie materiálu bez zaistenia proti ich pádu alebo zosunutiu, materiál bol ukladaný bez vypracovaných skladových poriadkov.
Previerky v oblasti stavebníctva boli orientované predovšetkým na kontrolu dodržiavania bezpečnostných predpisov pri výkopových prácach v zastavaných územiach obcí. Previerky preukázali, že naďalej v stavebníctve pretrvávajú nedostatky týkajúce sa nedostatočného vyhodnotenia rizík a nebezpečenstiev, zamestnávatelia nezabezpečujú vstupné školenia z BOZP a kontroly zdravotnej spôsobilosti v súvislosti s prácou a pretrváva nedostatočná koordinácia na spoločných pracoviskách. Osobné ochranné pracovné prostriedky (ďalej len „OOPP“) sú prideľované bez zoznamu pre poskytovanie OOPP, zamestnávatelia nevykonávajú pravidelné kontroly používania OOPP. Výsledky previerok poukázali na skutočnosť, že pri výkopových prácach sa naďalej vyskytujú problémy, ktoré spočívajú najmä v nedostatočnom zabezpečení výkopov proti pádu osôb a proti zosunutiu zeminy, čo je za najzávažnejší nedostatok vzhľadom na počet pracovných úrazov spôsobených zosuvom pôdy do výkopu.
Previerky vykonané v rámci dohľadu v jadrovej energetike poukázali na závažné nedostatky u dodávateľov, na základe ktorých boli vydané aj štyri  rozhodnutia o zákaze poverovať osoby bez odbornej spôsobilosti obsluhou tlakových nádob stabilných, používať dva hrotové sústruhy bez patričných ochranných zariadení a používať tlakovú nádobu kompresora z dôvodu nefunkčnosti poistného ventila.
6.2 V oblasti PPV
Nedostatkom pretrvávajúceho charakteru, s ktorým sa pri dozore pracovnoprávnych a mzdových právnych predpisov stretávajú orgány inšpekcie práce, je porušovanie mzdových predpisov zo strany zamestnávateľov. Ide predovšetkým o porušovanie ustanovenia § 120 ods.1 Zákonníka práce, podľa ktorého je zamestnávateľ povinný poskytnúť zamestnancovi mzdu v sume minimálneho mzdového nároku určeného pre príslušný stupeň náročnosti práce, čo je častým dôvodom na podnety zo strany zamestnancov.
Druhou oblasťou, v ktorej orgány inšpekcie práce často zaznamenávajú porušenia pracovnoprávnych predpisov, je úprava pracovného času zamestnancov. Evidencia pracovného času, práce nadčas, nočnej práce a aktívnej a neaktívnej časti pracovnej pohotovosti zamestnancov je vedená netransparentne, zamestnávatelia si tiež neplnenia  ďalšie povinnosti v mzdových predpisoch, konkrétne pri vyplácaní mzdy za prácu nadčas a mzdového zvýhodnenia za prácu nadčas, vo sviatok alebo za nočnú prácu. Tieto porušenia sa často vyskytujú nielen u zamestnávateľov v oblasti výroby, ale aj u zamestnávateľských subjektov zaoberajúcich sa službami. K častým porušeniam patrí aj nezabezpečenie stravovania zamestnancom a nedostatky v náležitostiach pracovných zmlúv.
V oblasti dopravy pri výkone inšpekcie práce na pracoviskách zamestnávateľa v zmysle zákona o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave boli vo všeobecnosti zistené nedostatky spočívajúce najmä v tom, že vodiči prekračujú čas denného vedenia vozidla a čas vedenia v trvaní 4,5 hod. po uplynutí ktorého má nasledovať bezpečnostná prestávka, zamestnávatelia riadne a preukázateľne neinformujú zamestnancov (vodičov) o všetkých platných právnych predpisoch v oblasti dopravy, ktoré majú vplyv na pracovný čas a dobu odpočinku, a pod.

7. Nápravné opatrenia orgánov inšpekcie práce
Na zabezpečenie nápravy a odstránenie zistených nedostatkov inšpektori práce, v súlade so svojimi kompetenciami, počas inšpekcie a na jej záver vykonali príslušné zákonné opatrenia. Priamo v kontrolovaných subjektoch navrhli technické, organizačné a iné opatrenia potrebné na zlepšenie zisteného stavu a nariadili odstrániť zistené nedostatky v určených lehotách. V nevyhnutných a závažných prípadoch, v  záujme ochrany života a zdravia, zakázali používanie strojov a technických zariadení a vykonávanie prác bez oprávnenia alebo proti predpisom.
Inšpektori práce vydali v roku 2008 spolu 1 300 rozhodnutí. V tabuľke č. 6 prílohy A je uvedený prehľad vydaných rozhodnutí vrátane počtu zistených prípadov práce bez právneho titulu. Z celkového počtu rozhodnutí bolo 1 106 zameraných na elimináciu práce bez právneho titulu – nelegálne zamestnávanie, rozhodnutí o zákaze prevádzky ostatných strojov a zariadení bolo 56,  rozhodnutí o zákaze prác proti predpisom 27 a bez požadovanej kvalifikácie spolu 47 rozhodnutí. V 38 prípadoch bolo rozhodnuté o zákaze používania výrobných a prevádzkových priestorov. Inšpektori práce v šiestich prípadoch zakázali používanie technológie alebo zakázali činnosť. Spolu bolo sedem rozhodnutí o zákaze prevádzky VTZ. Inšpektori práce vo dvoch prípadoch zakázali prácu pri ručnej manipulácii s bremenami pre ženy a v deviatich prípadoch zakázali prácu nadčas. 

8. Sankčné opatrenia orgánov inšpekcie práce
V roku 2008 bolo uložených organizáciám celkom 1 094 právoplatných pokút v celkovej sume 23 370 368 Sk. Najviac právoplatných pokút (487) v celkovej sume 9 694 854 Sk bolo uložených v súvislosti s vybavovaním podnetov. V súvislosti s vyšetrovaním pracovných úrazov a závažných priemyselných havárií bolo uložených 352 právoplatných pokút v sume 8 441 514 Sk. Pri previerkach stavu BOZP bolo uložených 174 právoplatných pokút v sume 2 790 000 Sk. Prehľad pokút uložených orgánmi inšpekcie práce organizáciám, jednotlivcom a rozdelenie uložených pokút podľa druhu výkonu je uvedený v tabuľke č. 5 prílohy A.
Jednotlivcom uložili orgány inšpekcie práce celkom 26 právoplatných pokút (o 11 viac ako v roku 2007) v hodnote 357 000 Sk (o 135 000 viac ako v roku 2007).
Celkovo 714 blokových pokút v úhrnnej sume 1 039 900 Sk uložili orgány inšpekcie práce jednotlivcom. Najviac právoplatných pokút (25) v celkovej sume 347 000 Sk bolo uložených v súvislosti s vybavovaním podnetov.
Najvyššia suma právoplatne uložených pokút organizáciám bola za porušenie povinností v oblasti BOZP (spolu 471 pokút v sume celkom 12 138 514 Sk). Významný podiel aj v sledovanom období mali právoplatne uložené pokuty za porušovanie povinností v pracovnoprávnej oblasti (spolu 433 pokút v sume celkom 8 694 854 Sk) a tiež za zistené  nelegálne zamestnávanie (spolu 190 pokút v  celkovej sume 2 537 000 Sk).
Jednotlivcom inšpektoráty práce právoplatne uložili najväčší počet pokút za porušovanie povinností v pracovnoprávnej oblasti (17 pokút v sume 327 000 Sk). Za porušovanie povinností v oblasti BOZP boli jednotlivcom uložené 3 pokuty v sume 30 000 Sk.
V priebehu roka 2008 bolo v systéme inšpektorátov práce podaných spolu 189 odvolaní voči rozhodnutiam o uložení pokuty a NIP riešil 110 odvolaní. V 50 prípadoch (45 %) bolo potvrdené rozhodnutie prvostupňového správneho orgánu (inšpektorátu práce), v 33 prípadoch (30 %) bolo zrušené rozhodnutie inšpektorátu práce a vrátené na nové konanie, v 12 prípadoch (11 %) bolo rozhodnutie inšpektorátu práce zmenené, v 9 prípadoch (8 %) bolo odvolanie voči rozhodnutiu podané neskoro.
Z celkového počtu 110 odvolaní najviac bolo z Inšpektorátu práce Trnava (26 odvolaní) a z Inšpektorátu práce Bratislava (24 odvolaní), najmenej bolo z Inšpektorátu práce Prešov (šesť odvolaní).

9. Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
V organizáciách patriacich do pôsobnosti orgánov inšpekcie práce došlo v roku 2008 k 80 závažným pracovným úrazom s následkom smrti (tabuľka č. 9 prílohy A). Oproti roku 2007 počet smrteľných pracovných úrazov klesol o 18 prípadov (pokles o 18,37 %). V hodnotenom roku bolo zaevidovaných 2 380 závažných pracovných úrazov, z toho bolo 247 s ťažkou ujmou na zdraví (tabuľka č. 8 prílohy A) a 2 133 s pracovnou neschopnosťou nad 42 dní (tabuľka č. 10a prílohy A). Oproti roku 2007 počet závažných pracovných úrazov stúpol o 358 (nárast o 11,77 %). V prípade registrovaných pracovných úrazov, resp. ostatných pracovných úrazov je v informačnom systéme inšpekcie práce za rok 2008 evidovaných 9 122 úrazov, vzniknutých v organizáciách v jej pôsobnosti, čo je oproti roku 2007 pokles o 858 (8,59 %). 
Z členenia závažných pracovných úrazov podľa druhu prevažujúcej ekonomickej činnosti zamestnávateľských subjektov vyplýva, že najvyšší podiel smrteľných pracovných úrazov sa v roku 2008 koncentroval v stavebníctve (18 úrazov – 22,50 %), v priemyselnej výrobe (15 úrazov – 18,75 %), v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve (13 úrazov – 16,25 %). Najviac závažných pracovných úrazov sa stalo v priemyselnej výrobe (993 – 41,72 %), v stavebníctve (271  – 11,39 %) a vo veľkoobchode a maloobchode (230  – 9,66 %). 
Najdôležitejšími charakteristikami úrazových udalostí sú zdroje pracovných úrazov a príčiny vzniku týchto úrazov. Zo štatistiky týchto sledovaných údajov vyhodnocovaných v rámci informačného systému inšpekcie práce vyplýva, že najčastejšími zdrojmi smrteľných pracovných úrazov (68,75 %) boli tri hlavné skupiny, a to dopravné prostriedky (31 prípadov – 38,75 %), stroje – hnacie, pomocné, obrábacie (13 – 16,25 %) a pracovné, príp. cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb (11 – 13,75 %). V prípade závažných pracovných úrazov s ťažkou ujmou na zdraví, úrazov s práceneschopnosťou dlhšou ako 42 dní boli najčastejšími zdrojmi pracovné, príp. cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb (926 prípadov – 38,90 %), bremená, materiál, predmety (505 – 21,22 %) a stroje – hnacie, pomocné, obrábacie (354 – 14,87 %).
Najčastejšou príčinou vzniku smrteľných pracovných úrazov bolo predovšetkým nebezpečné konanie samotných zamestnancov, ktorí utrpeli pracovný úraz – ich nedisciplinovanosť spojená s porušovaním predpisov a pokynov na zaistenie BOZP a s prácou v rozpore s príkazmi riadiacich pracovníkov (25 prípadov – 31,25 %). Pri závažných pracovných úrazoch to boli hlavne nedostatky osobných predpokladov na výkon práce v čase úrazu (rôzne indispozície, nepozornosť a pod.) a jestvujúce bežné riziko práce (1 429 prípadov – 60,04 %).
Pri 12 (15 % zo všetkých) smrteľných pracovných úrazoch za ich príčiny nesie zodpovednosť zamestnávateľ a pri 25 úrazoch (31,25 %) nesú zodpovednosť samotní postihnutí. U závažných pracovných úrazoch za 414 (17,39 %) úrazov nesie zodpovednosť zamestnávateľ a za 258 (10,84 %) úrazov sú zodpovední samotní postihnutí.
V roku 2008 na Slovensku v organizáciách patriacich do pôsobnosti orgánov inšpekcie práce boli zaevidované štyri prípady bezprostrednej hrozby závažnej priemyselnej havárie a jeden prípad závažnej priemyselnej havárie s vyčíslenou celkovou škodou takmer 60 mil. Sk.
V roku 2008 vzniklo na Slovensku podľa údajov Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky celkom 417 chorôb z povolania (Podrobnejšie údaje sú v prílohe B Štátneho zdravotného dozoru).

10. Spolupráca orgánov inšpekcie práce
10.1 Na medzinárodnej úrovni
Na NIP je zriadené Národné kontaktné miesto Európskej agentúry pre BOZP v Bilbao, ktoré v spolupráci so zástupcami národnej siete za účasti tripartity vykonáva činnosť koordinovanú Európskou agentúru. Hlavným cieľom je zber a šírenie informácií v záujme zlepšenia podmienok BOZP.
Zamestnanci sústavy NIP v rámci medzinárodnej spolupráce aktívne pracovali v nasledovných pracovných skupinách: výbor na vymáhanie legislatívy v oblasti pracovného času a doby odpočinku v doprave so sídlom v Bruseli, pracovná skupina Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC) pre uplatňovanie práva so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina SLIC pre inšpekciu práce s bremenami so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina SLIC k implementácii smernice REACH (CHEMEX) so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina SLIC pre inšpekciu práce v strojárenstve (MACHEX) so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina Poradného výboru pre BOZP (ACSH) pre mobilné staveniská so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina SLIC pre hodnotenie systémov inšpekcie práce v jednotlivých členských štátoch EÚ so sídlom v Luxemburgu, pracovná skupina expertov k implementácii Smernice 96/71/EC týkajúcej sa vysielania pracovníkov v rámci poskytovania služieb so sídlom v Bruseli, pracovná skupina ATEX ADCO v oblasti používania elektrických zariadení vo výbušných priestoroch.
NIP v hodnotenou roku participoval v nasledovných projektoch: projekt Národný koordinátor SLIC – CIRCA (Communication and Information Resource Centre Administrator), twinningový projekt „Posilňovanie administratívnych kapacít“ v rámci Prechodového fondu zameraný na evidenciu a registráciu pracovných úrazov podľa ESAW a prevenciu závažných priemyselných havárií a projekt IS EQUAL zameraný na pracovné podmienky ako determinanty rodovej nerovnosti.
10.2 Na vnútroštátnej úrovni
V roku 2008 inšpektori práce v rámci plnenia plánovaných a ostatných úloh spolupracovali najmä s orgánmi Policajného zboru, Sociálnou poisťovňou, regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva, úradmi práce sociálnych vecí a rodiny, stavebnými úradmi, živnostenskými úradmi a inšpekciou životného prostredia.
Spolupráca s orgánmi Policajného zboru  bola realizovaná pri vyšetrovaní pracovných úrazov, pri kontrole nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, a to najmä s cudzineckou políciou pri kontrole zamestnávania cudzincov a pri kontrole pracovného času vodičov na pozemných komunikáciách. Spolupráca s oddeleniami poriadkovej polície, oddelením hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru je po predchádzajúcej príprave a na základe dohovorov na veľmi dobrej úrovni, či už v otázke  ochrany inšpektorov práce pri výkone dozoru, pri získavaní dokladov potrebných na vyšetrovanie udalostí, ako aj pri preukazovaní totožnosti kontrolovaných osôb.
Spolupráca so Sociálnou poisťovňou je vykonávaná v rámci dozoru nad dodržiavaním  zákazu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, a to pri overovaní plnenia oznamovacej povinnosti zamestnávateľa voči Sociálnej poisťovni v zmysle § 231 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“). Sociálna poisťovňa poskytuje informácie inšpektorátom práce súvisiace s nelegálnou prácou a nelegálnym zamestnávaní a podnety rôzneho zamerania, inšpektoráty práce zasa poskytujú Sociálnej poisťovni údaje o šetrení pracovných úrazov.
Spolupráca s úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny prebiehala v oblasti dozoru nad dodržiavaním zákazu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, najmä poskytovaním informácii a zoznamov kontrolovaných subjektov, v ktorých bola vykonaná inšpekcia práce zo strany inšpektorátu práce alebo kontrola zo strany zamestnancov oddelenia kontroly úradov práce, sociálnych vecí a rodiny.
Spolupráca s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva bola realizovaná prípravou a vykonávaním spoločných previerok zameraných na práce s bremenami v záujme prevencie ochorení a poškodenia podporno-pohybovej sústavy v sektore maloobchodu a stavebníctva. V rámci poskytovania lekárskych nálezov jednotlivými zdravotníckymi zariadeniami pre šetrenie udalostí nie vždy ošetrujúci lekári poskytnú potrebné údaje, resp. ich poskytnú až na opakované vyžiadanie, resp. požadujú finančnú náhradu. Problémom v súčasnosti je aj získavanie výsledkov rozboru krvi, ktorá bola odobratá postihnutým po úraze na zistenie hladiny alkoholu v krvi.
Dobrá je spolupráca so stavebnými úradmi pri povoľovaní a kolaudácii stavieb, ako aj s odborovými organizáciami. Inšpektoráty práce spolupracovali aj s Úradom pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky, odbormi živnostenského podnikania na obvodných úradoch, daňovými úradmi, Technickou inšpekciou, samosprávnymi krajmi a školskou inšpekciou.
Spolupráca s inšpekciou životného prostredia, regionálnym úradom verejného zdravotníctva, ako aj s Hasičským a záchranným zborom bola realizovaná pri celoslovenskej úlohe č. 08 106, v rámci ktorej sa overovalo plnenie podmienok zákona o BOZP a ďalších právnych a ostatných predpisov na zaistenie BOZP a bezpečnosti technických zariadení majúcich vplyv na prevenciu závažných priemyselných havárií a posudzovanie bezpečnostných správ podnikov kategórie B.
Spolupráca so štátnou obchodnou inšpekciou bola realizovaná spoločnými kontrolami zameranými na dodržiavanie zákazu nelegálneho zamestnávania a pracovnoprávnych vzťahov – závislej práce.
Sústava NIP, ako jeden z národných partnerov projektu IS EQUAL „Pracovné podmienky ako determinanty rodovej nerovnosti práce“, aktívne participovala spolu s Inštitútom pre výskum práce a rodiny v Bratislave a Regionálnym úradom verejného zdravotníctva v Banskej Bystrici na príprave a priebehu záverečnej konferencie projektu (máj 2008), ako aj na príprave príručky dobrej praxe, ktorá bola v priebehu 2. polroka 2008 distribuovaná inšpektormi práce v rámci výkonu inšpekcie práce.

11. Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2008 v Slovenskej republike
Stav ochrany práce v roku 2008 možno charakterizovať nasledovne.
11.1 V oblasti BOZP
Hodnotenie stavu ochrany práce vychádza z porovnania príslušných ukazovateľov, výsledkov inšpekčnej činnosti v roku 2008 a v predošlom období. Základným ukazovateľom na hodnotenie vývoja v oblasti BOZP v subjektoch je vývoj pracovnej úrazovosti. Stále sa pozitívne nezmenšuje rozdiel v úrovni starostlivosti o BOZP u zamestnávateľov s počtom zamestnancov do 10 a u zamestnávateľov s počtom zamestnancov nad 100, ktorý je v neprospech malých zamestnávateľov. U zamestnávateľov s počtom zamestnancov nad 100 sa prejavuje komplexnejší a systémový prístup v oblasti BOZP, a to aj spoluúčasťou samotných zamestnancov prostredníctvom zástupcov zamestnancov na riešení otázok BOZP. Zamestnávatelia s počtom zamestnancov do 10 a fyzické osoby, ktorí sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi, často nesledujú, resp. ani nepoznajú platnú legislatívu a z toho im vyplývajúce povinnosti na úseku BOZP a zanedbávajú aj prevenciu. Výsledkom je nielen nezisťovanie nebezpečenstiev a ohrození, neposudzovanie rizík a neprijímanie následných adekvátnych opatrení, ale aj zhoršujúci sa stav prevádzkovaných technických zariadení a v mnohých prípadoch aj nezáujem samotných zamestnancov o oblasť BOZP. Z hodnotenia najhoršie vychádzajú zamestnávatelia v stavebníctve a v poľnohospodárstve.
Pozitívne sa prejavuje vstup Slovenska do EÚ a s tým spojený vyšší záujem zahraničných investorov o našu krajinu. Zahraniční investori prinášajú aj inú kultúru podnikania, ktorá sa pozitívne premieta aj do oblasti BOZP. Stavajú sa nové moderné výrobné objekty a montujú sa nové technológie, čo je v mnohých prípadoch zárukou aj vyššej úrovne BOZP.
V blízkej budúcnosti sa pozitívne razantnejšie prejaví aj činnosť novo vznikajúcich bezpečno-technických služieb, a to aj u zamestnávateľov s malým počtom zamestnancov.
V mnohých organizáciách nemožno hovoriť o požadovanom systémovom prístupe k problematike. Hlavne v oblasti riadenia ochrany práce je vidieť, že mnohí zamestnávatelia venujú malú, niekedy vôbec žiadnu pozornosť kvalite školenia zamestnancov a posudzovaniu rizík. Vykonávanie politiky BOZP je pre niektorých zamestnávateľov neznámy pojem. Spolupráca vedenia a zamestnancov v tejto oblasti je veľmi často nedostatočná a formálna. Aj preto je nízka aktivita zamestnancov i zástupcov zamestnancov pre BOZP negatívne motivovaná strachom zo straty zamestnania. Zamestnávatelia odôvodňujú súčasný stav neplnenia úloh v oblasti ochrany práce aj zlým ekonomickým stavom alebo platobnou neschopnosťou. Z poznatkov inšpektorov práce a charakteru zisťovaných nedostatkov však nevyplýva, že tento dôvod je primárnym. Keďže vykonávanie požiadaviek vyplývajúcich z právnych predpisov je spojené s finančnými nákladmi, organizácie, najmä podnikateľského typu, často považujú požiadavky právnych predpisov za kladenie zbytočných prekážok zo strany štátu. Zistený stav je tak dôsledkom negatívneho vzťahu organizácií k problematike BOZP vrátane nedostatočného právneho vedomia štatutárnych zástupcov a vedúcich zamestnancov.
11.2 V oblasti pracovnoprávnych vzťahov a nelegálneho zamestnávania
V roku 2008 sa inšpekcia práce v rámci celoslovenskej úlohy zamerala na osobitné skupiny zamestnávateľov – agentúry dočasného zamestnávania (ďalej len „ADZ“), t.j. zamestnávateľov, ktorí nemajú svoje vlastné pracoviská a výlučne dočasne prideľujú (vysielajú) zamestnancov na výkon práce k užívateľským zamestnávateľom v rámci celého územia Slovenskej republiky, ale aj EÚ a na zamestnávateľov pôsobiacich v oblasti obchodu a služieb. Vo väčšine prípadov boli u kontrolovaných zamestnávateľov zisťované nedostatky a preto stav u nich je hodnotený ako málo uspokojivý. Treba však konštatovať, že z dôvodu hospodárskej krízy sa činnosť ADZ koncom roka 2008 v značnej miere utlmila.
Veľkú mieru výkonu inšpekcie práce v oblasti pracovnoprávnych vzťahov zaberá šetrenie podnetov. Cieľom inšpekcie práce je odstránenie nedostatkov a vykonanie nápravy vo vzťahu k zamestnancovi alebo poškodenému – bývalému zamestnancovi a až následne pristupujú k sankčným oprávneniam, a to najmä v prípade nerešpektovania záverov inšpekcie práce. Podnety v oblastiach pracovnoprávnych predpisov a dodržiavania zákazu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania boli zamerané v drvivej väčšine na malé a stredne veľké  podniky, kde sa zisťovalo najviac nedostatkov. Ide o nerešpektovanie zákonných požiadaviek pri zamestnávaní v riadnom pracovnom pomere, nerešpektovanie dodržiavania minimálnych mzdových nárokov a nárokov na riadne odmeňovanie podľa skutočne odpracovaných hodín, na zabezpečovanie stravovania pre zamestnancov a iných podmienok na riadny výkon práce.
Ďalšími rizikovými skupinami zamestnávateľov z hľadiska dodržiavania pracovnoprávnych predpisov sú prevádzkovatelia súkromných bezpečnostných služieb a dopravné firmy.
V oblasti dopravy možno konštatovať mierne zlepšenie právneho povedomia dopravcov a vodičov, čo by malo tiež prispieť k zvýšenej bezpečnosti na cestách. Možno konštatovať značný pokles nedostatkov zisťovaných pri kontrolách u zamestnávateľov, hlavne čo sa týka  vozidiel vybavených digitálnym tachografom. Vodiči, ako aj majitelia firiem si uvedomujú, že všetky činnosti sú detailne zaznamenávané a možnosť falšovania je podstatne nižšia, ako pri jazde s analógovým tachografom.

12. Opatrenia orgánov inšpekcie práce na zlepšenie stavu
V záujme zlepšovania stavu ochrany práce v zamestnávateľských subjektoch, najmä BOZP, kvalifikovanej identifikácie pracovných rizík, zlepšenia podmienok na vykonávanie prevencie a na odborné usmerňovanie zamestnávateľov pri vytváraní uspokojivých, bezpečných a zdravých pracovných podmienok a pracovného prostredia, ako aj pri výchove zamestnancov k zdravej a bezpečnej práci sa inšpekcia práce v roku 2009 vo vzťahu k zamestnávateľským subjektom zameria hlavne na
-	dozor nad sociálnou legislatívou v doprave, prevenciu závažných priemyselných havárií vrátane posudzovania bezpečnostných správ, presadzovanie systémových prvkov v riadení BOZP,
-	zvyšovanie  povedomia v oblasti posudzovania rizík organizovaním seminárov, stretnutí národnej siete a medzinárodnej konferencie „Aktuálne otázky BOZP“ v rámci Európskeho týždňa BOZP,
-	dozor nad dodržiavaním nepretržitého odpočinku a práce nadčas v poľnohospodárstve, službách a reštauráciách, odhaľovanie zakrytých pracovných pomerov, kontrole ustanovení Zákonníka práce o dočasnom pridelení v ADZ, kontrole požiadaviek BOZP v živočíšnej výrobe, veľkoobchode a na staveniskách,
-	ovplyvňovanie pozitívneho prístupu zamestnávateľov k vytváraniu dobrých pracovných podmienok pre zamestnancov prostredníctvom programu Bezpečný program, v rámci ktorého inšpekcia práce prihláseným subjektom formou poradenstva napomáha úspešne absolvovať audit a získať osvedčenie (certifikát) Bezpečný program,
-	zvýšenie právneho povedomia v oblasti ochrany práce najmä u stredného a vrcholového manažmentu organizácii prostredníctvom masmediálnej politiky, výchovy a vzdelávania a poradenstva.
	V rámci skvalitnenia svojej práce sa orgány inšpekcie práce v roku 2009 zameriavajú hlavne na
-	vytvorenie podmienok prostredníctvom prostriedkov zo štátneho rozpočtu na plnohodnotný výkon dohľadu nad určenými výrobkami uvádzanými do prevádzky (na odborné vzdelávanie vybraných inšpektorov práce, zabezpečenie vykonania skúšok vybraných výrobkov, zabezpečenie potrebných slovenských technických noriem, jazykovú prípravu na aktívnu činnosť v komisiách a výboroch EÚ). Závažné nedostatky na určených výrobkoch sú často príčinou pracovných úrazov a to aj tých najzávažnejších – smrteľných,
-	dobudovanie Informačného systému ochrany práce, aby bolo možné mapovať činnosť inšpekcie práce tak, aby získané štatistické údaje umožnili kvalitnú analýzu a cielenú prevenciu pracovných úrazov,
-	organizovanie odborných pracovných stretnutí inšpektorov práce podľa príslušného zamerania s cieľom zvyšovania a udržiavania odborností inšpektorov práce,
-	rozvoj odbornej prípravy inšpektorov práce v súvislosti s rozšírením kompetencií orgánov inšpekcie práce a novelou Zákonníka práce a zákona o sociálnom poistení, a to najmä v oblasti posudzovania a vydávania rozhodnutí k normám spotreby práce a pri kontrole, či zamestnávatelia prihlásili zamestnancov do príslušnej doplnkovej dôchodkovej poisťovne a odvádzajú za nich príslušné odvody,
-	vypracovanie analýzy a prijatie koncepcie práce s ľudskými zdrojmi v kategórii inšpektor práce (analýza personálnych potrieb, stanovenie špecializácií, systému celoživotného vzdelávania, kariérneho postupu, hodnotenie efektivity inšpekcie práce a pod.),
-	prehodnotenie a prípravu návrhov doteraz podpísaných dohôd o spolupráci orgánov inšpekcie práce s ostatnými dozornými a kontrolnými  orgánmi,
-	prípravu novely zákona o organizácii pracovného času v doprave v súvislosti s výškou sankcií uplatňovaných pri kontrole na pozemných komunikáciách, rozšírením oprávnení inšpektorov práce o možnosť zastavovania vozidiel, o právomoc znemožnenia vodičovi pokračovať v jazde pri nezaplatení pokuty uloženej na pozemnej komunikácii,
-	realizovanie národných projektov zameraných na zefektívnenie poskytovania poradenstva a informácií zamestnávateľom v oblasti ochrany práce financovaných z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu.

13.  Činnosť dozorného orgánu
13.1 Personálne údaje
Prehľad počtu zamestnancov sústavy NIP a počet žien k 31. 12. 2008 uvádza nasledovná tabuľka.
Organizačná jednotka	Počet zamestnancov	
	celkový	z toho žien	
NIP	52	35	
IP Bratislava	59	22	
IP Trnava	52	25	
IP Trenčín	55	26	
IP Banská Bystrica	61	24	
IP Žilina	57	28	
IP Nitra	60	22	
IP Prešov	54	22	
IP Košice	58	26	
Spolu	508	230	
Nasledovná tabuľka uvádza počet inšpektorov práce v sústave NIP vrátane hlavných inšpektorov práce, zástupcov pre inšpekciu práce, vedúcich odborov inšpekcie práce a inšpektorov práce – uchádzačov k  31. 12. 2008 a bližšie špecifikuje počet žien – inšpektoriek práce.
Organizačná jednotka	Počet inšpektorov práce	
	celkom	z toho žien	
NIP	0	0	
IP Bratislava	43	10	
IP Trnava	38	14	
IP Trenčín	41	13	
IP Banská Bystrica	43	9	
IP Žilina	45	19	
IP Nitra	43	9	
IP Prešov	41	12	
IP Košice	46	17	
Spolu	340	103	

13.2 Výkony
Analýza prehľadu výkonov inšpekcie práce (činnostná štatistika) za rok 2008 a rozdelenie času spotrebovaného na jednotlivé výkony v roku 2008 (tabuľka č. 2 prílohy A) poskytujú nasledovné zovšeobecnenia:
-	oddelenia BOZP a PPV inšpektorátov práce vykonali 7 343 previerok všetkých druhov (podľa plánu činnosti, mimoriadne, následné) v trvaní 39 416 hodín, čo je o 47 previerok, viac ako v roku 2007 (nárast o 0,64 %),
-	bolo šetrených 2 588 závažných pracovných úrazov v trvaní 42 870 hodín, čo je o 862 ZPÚ viac (nárast o 49,94%), ako v roku 2007,
-	v počte kolaudácií stavieb bol zaznamenaný pokles, keď sa inšpektoráty práce zúčastnili na 3 769 kolaudáciách stavieb v trvaní 18 339 hodín, čo je o 1 276 menej (pokles o 33,85 %) oproti roku 2007,
-	bolo šetrených 12 závažných priemyselných havárií, oproti roku 2007 ich počet stúpol o dva (nárast o 20,0%),
-	bolo posúdených osem bezpečnostných správ, čo si vyžiadalo 404 hodín,
-	bolo vydaných 20 povolení ľahkých prác mladistvých, čo oproti roku 2007, kedy bolo vydaných 18 povolení, predstavuje nárast o 11,00 %,
-	v dôsledku vykazovania viacerých druhov výkonov pri preverovaní podnetov (napr. pri jednej kontrole podnetu inšpektori kontrolujú predpisy v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, ale aj v oblasti nelegálneho zamestnávania)  bolo  vybavených 3 995 podnetov, ktoré si vyžiadali 48 496 hodín, čo je pokles o 22,65% oproti  roku 2007, kedy bolo vybavených 4 900 podnetov. V roku 2008 oddelenie PPV vybavilo 3 381 a oddelenie BOZP 614 podnetov,
-	inšpektori práce poskytli pri výkone inšpekcie práce poradenstvo v 16 279 prípadoch (8 574 hodín), čo je o 8 927 prípadov viac oproti roku 2007 (viac o 221,4%), do toho počtu je zahrnuté poradenstvo na vyžiadanie v počte 324, keď v roku 2007 poradenstvo na vyžiadanie bolo poskytnuté 549-krát  (tabuľka č. 2 prílohy A),
-	z rozdelenia počtu výkonov podľa agregovaných skupín (tabuľka č. 2 prílohy A) vyplýva, že v činnosti inšpektorátov práce prevláda vybavovanie sťažností, oznámení a podnetov občanov a organizácií (v trvaní 48 496 hodín a v počte 3 995), vyšetrovanie udalostí (v trvaní 42 870 hodín a v počte 2 588), plánované výkony (previerky), ktorých bolo uskutočnených 7 343 v trvaní 39 416 hodín, kolaudačné konania v trvaní 18 339 hodín a počte 3 769 a poradenská činnosť v trvaní 8 574 hodín.
Iný pohľad z hľadiska spotrebovaného času podľa agregovaných skupín výkonov v roku 2008 poskytuje tabuľka č. 2a prílohy A, z ktorej vyplýva, že
-	na preventívne činnosti (previerky, kolaudácie, poradenská činnosť, posudzovanie bezpečnostných správ, povoľovanie ľahkých prác mladistvým) bolo spotrebovaných 66 901 hodín (42,28 %), avšak 27,09 % času na plánované previerky je málo oproti 57,75 % vyvolaných činností,
-	na vyvolané činnosti (vyšetrovanie udalostí a vybavovanie podnetov) bolo spotrebovaných 91 366 hodín, čo je 57,75 % času,
-	z grafu podľa rozdelenia času spotrebovaného na agregované skupiny výkonov vyplýva, že na kontroly v oblasti BOZP bolo spotrebovaných 53,18 % času (vrátane trhového dohľadu) a na kontroly v oblasti PPV a nelegálneho zamestnávania bolo spotrebovaného 46,82 % času venovaného výkonom inšpekcie práce.
13.3 Poradenská činnosť
Inšpektoráty práce v súlade so zákonom o inšpekcii práce aj v roku 2008 poskytovali bezplatné poradenstvo zamestnávateľom, fyzickým osobám, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi a zamestnancom pri výkone inšpekcie práce v kontrolovaných subjektoch, ale aj denne v priestoroch inšpektorátu práce.
Poradenstvo v oblasti BOZP bolo poskytnuté 7 736 krát, v oblasti trhového dohľadu 495 krát, v oblasti PPV v 8 048 prípadoch, spolu 16 279 výkonov poradenstva. Oproti 9 190 prípadov v I. polroku 2008 bolo zaznamenané zvýšenie v počte poskytovaných poradenstiev o 77,13%.
Poradenská činnosť bola zameraná na základné odborné informácie a rady, ktoré sa týkali v oblasti ochrany práce, najmä všeobecných zásad prevencie BOZP (posudzovanie rizík, poskytovanie OOPP, školenia), požiadaviek na pracoviská (vetranie, osvetlenie na pracoviskách, teplota na pracoviskách), požiadaviek na technické zariadenia (vrátane VTZ) a pracovné prostriedky (sprievodná technická dokumentácia, odborné prehliadky a skúšky, odborná spôsobilosť, úradné skúšky, oprávnenia a osvedčenia), požiadaviek na pracovné prostredie (meranie výskytu chemických a fyzikálnych škodlivín, mikroklimatické podmienky, teplotu), problematiky poskytovania vhodných OOPP a používania digitálnych záznamových zariadení pri vedení vozidla.
V oblasti pracovnoprávnych a mzdových predpisov bolo poradenstvo zamerané najmä na uzavretie a skončenie pracovného pomeru, poskytovanie mzdy a mzdových náhrad, poskytnutie odstupného, stravovanie a na pracovný čas.
13.4 Poskytovanie informácií 
NIP zaevidoval 26 žiadostí podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V prípade štyri žiadostí o poskytnutie informácií NIP nedisponoval požadovanými informáciami. Z toho jedna žiadosť bola na vybavenie odstúpená na Inšpektorát práce Bratislava a jedna na Inšpektorát práce Košice.
Na inšpektoráty práce bolo podaných 48 žiadostí o informáciu podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vo dvoch prípadoch inšpektoráty práce žiadosť zamietli. Pri troch žiadostiach bola poskytnutá časť informácií a vo dvoch prípadoch boli vykonané úpravy z dôvodu ochrany osobných údajov v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. Inšpektoráty práce nezaevidovali žiadne odvolanie a v žiadnom prípade nevznikla poplatková povinnosť.
Sústava NIP poskytovala informácie jednotlivým médiám (najmä STV, TV Markíza, TV JOJ, denníkom Pravda, SME, Hospodárske noviny), ktoré sa poväčšine týkali PPV, BOZP, štatistických údajov, atď. Najčastejšie boli poskytované informácie o nelegálnej práci, nelegálnom zamestnávaní a o pracovných úrazoch. Zamestnanci NIP sa zúčastňovali aj diskusných televíznych reláciách.
13.5 Sťažnosti a podnety
V roku 2008 bolo vybavených celkom 133 sťažností, z toho Národným inšpektorátom práce Košice 118 sťažností a jednotlivými inšpektorátmi práce 15 sťažností. Z celkového počtu 133 sťažností bolo 15 sťažností zaevidovaných v roku 2007 a vybavených v roku 2008 a 118 sťažností bolo zaevidovaných v roku 2008. V roku 2008 bolo vybavených celkom 118 sťažností. K 31. 12. 2008 bolo 15 sťažností nevybavených, päť sťažností odstúpených inému vecne a miestne príslušnému orgánu štátnej správy, 112 sťažností bolo vybavených prešetrením. Odložená bola jedna sťažnosť.
V zmysle ustanovenia § 19 zákona č. 152/1998 Z. z. o sťažnostiach v znení neskorších predpisov bolo v hodnotenom období celkom 25 opodstatnených sťažností, čo z celkového počtu prešetrených sťažností (112) predstavuje 22,32 % a 85 neopodstatnených sťažností (75,89 %). Dve sťažnosti boli nevyhodnotené.
V roku 2008 bolo doručených celkom 11 anonymných sťažností, čo z celkového počtu podaných a zaregistrovaných sťažností v roku 2008 predstavuje 9,32 %. Desať anonymných sťažností bolo prešetrených, jedna anonymná sťažnosť bola odložená a jedna anonymná sťažnosť bola opodstatnená.
V roku 2008 bolo osem opakovaných sťažností, z ktorých ani jedna sťažnosť nebola vyhodnotená ako opodstatnená.
V hodnotenom období bola jedna petícia prijatá Inšpektorátom Banská Bystrica, ktorý ju postúpil na vybavenie vecne príslušnému orgánu štátnej správy.
Za hodnotené obdobie bolo jednotlivými inšpektorátmi práce vybavovaných celkom 4 596 podnetov. Z uvedeného počtu vybavených podnetov k 31. 12. 2008 bolo 1 906 opodstatnených podnetov (41,47 %), 1 148 neopodstatnených podnetov (24,98 %), 286 čiastočne opodstatnených podnetov (6,22 %), 287 vybavených podnetov iným spôsobom (6,24 %), 249 odstúpených podnetov (5,42 %), 551 podnetov sa rieši (11,99 %), nebolo možné prešetriť 169 podnetov (3,68 %). Počet vybavených podnetov v hodnotenom období má v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2007 (4 341 podnetov) mierne stúpajúcu tendenciu.
V hodnotenom období bolo zistených celkom 10 681 porušení ustanovení Zákonníka práce. Najčastejšie porušovaným ustanovením Zákonníka práce boli ustanovenia o náležitostiach pracovnej zmluvy (1 555 porušení), evidencii pracovného času (692 porušení), o minimálnych mzdových nárokoch (945 porušení), ustanovenia týkajúce sa výplaty mzdy (650 porušení), nedostatky pri poskytovaní stravovania zamestnancov (578 porušení) a iné.
Najväčší počet kontrol bol vykonaný v spoločnostiach s ručením obmedzeným 1 592 (53,75 %). Druhou najviac zastúpenou skupinou sú fyzické osoby 794 (26,81 %) a treťou skupinou, v ktorej bolo vykonaných najviac kontrol, sú akciové spoločností 244 (8,24 %).
V roku 2008 bolo zrealizovaných celkom 4 184 výkonov jednak na základe podnetov pisateľov, ako aj na základe plánovanej kontrolnej činnosti jednotlivých inšpektorátov práce. Najväčší počet kontrol bol zameraný na dodržiavanie pracovnoprávnych predpisov – 3 032 (72, 47 %). Aj v roku 2007, kedy bolo zrealizovaných celkom 5 031 výkonov,  najväčší počet výkonov predstavovali kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov (2 825, čo predstavovalo 56,15 % z celkového počtu výkonov).
Jednotlivé inšpektoráty práce zistili v hodnotenom období celkom 14 228 nedostatkov. Najväčší počet nedostatkov bol zistený pri výkone inšpekcie práce zameranej na dodržiavanie pracovnoprávnych predpisov (11 474 nedostatkov - 80,64 %). Druhou oblasťou, kde bolo zistených celkom 2 483 nedostatkov, je oblasť BOZP, čo predstavuje 17,45 %. Celkom 267 nedostatkov bolo zistených pri kontrole zameranej na dodržiavanie zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (1,88 %). Pri výkone trhového dohľadu boli zistené štyri nedostatky (0,03 %).
V roku 2008 bolo zistených celkom 14 228 nedostatkov, čo je o 84 nedostatkov viac ako v roku 2007. Bolo zaznamenané zvýšenie počtu podnetov, pri šetrení ktorých dochádzalo k mareniu výkonu inšpekcie práce.
V mnohých prípadoch sú podnety anonymné, z čoho možno usúdiť, že zo strany pisateľov podnetov sú obavy zo zverejnenia svojej osoby. Táto obava sa prejavuje aj v tom, že mnohí autori podávajú podnet až po skončení pracovného pomeru, a to z obavy pred následkami zo strany zamestnávateľa.
13.6. Príprava predpisov a technická normalizácia
NIP v spolupráci s inšpektorátmi práce sa aktívne zapojil do vypracovania návrhov a pripomienok v rámci prípravy nasledovných právnych noriem: stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorá upravuje sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, návrh Zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, návrh rámcovej smernice o migrácii a o zavedení jednotných pravidiel pri žiadaní o povolenia na pobyt a prácu zo strany občanov tretích krajín a o definovaní jednotných práv pracovníkov tretích krajín legálne sa zdržiavajúcich na území členských štátov EÚ, novela zákona o inšpekcii práce, novela zákona o BOZP, novela zákona o štátnej službe, návrh vyhlášky MPSVR SR na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s technickými zariadeniami tlakovými, zdvíhacími, elektrickými a plynovými, novela zákona č. 377/2007 Z. z. o ochrane nefajčiarov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 465/2005 Z. z., návrh zákona o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia, návrh vyhlášky MPSVR SR na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v nízkotlakových kotolniach, novela zákona č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na strojové zariadenia, novela zákona o organizácii pracovného času v doprave.
V zmysle zákona o inšpekcii práce orgány inšpekcie práce neplnia úlohy v oblasti technickej normalizácie. Napriek tomu sa NIP v spolupráci s inšpektorátmi práce – gestormi pre jednotlivé odborné činnosti zapojil do pripomienkovania pripravovaných technických noriem, najmä v oblasti elektrických a plynových vyhradených technických zariadení v rámci pracovných skupín notifikovaných osôb.

14. Záver
Orgány inšpekcie práce v roku 2008 splnili plánované úlohy, ako aj operatívne úlohy zadané jednotlivými krajskými inšpektorátmi, resp. úlohy súvisiace  najmä s vyšetrovaním pracovných úrazov, preverovaním podnetov a kolaudačným konaním stavieb.
Príčiny nedostatkov, ktoré boli zistené v oblasti BOZP alebo v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, spočívajú najmä v nedostatočnom a neefektívnom systéme riadenia ochrany práce v kontrolovaných subjektoch.
Opatreniami inšpektorov práce, ktoré boli uložené na záver dozorných úkonov, boli zamestnávatelia motivovaní k odstraňovaniu zistených nedostatkov. V závažných prípadoch bolo využité oprávnenie na zákaz používania nebezpečných zariadení a činností a v záujme presadenia nápravy boli uložené zamestnávateľom aj finančné pokuty.
Inšpektoráty práce plnením plánovaných úloh a ďalšími aktivitami prispeli k plneniu úloh, a to najmä vykonávaním plánovaných i mimoriadnych úloh, vzdelávaním inšpektorov, pripomienkovaním právnych predpisov, poskytovaním informácií o stave ochrany práce formou správ z jednotlivých úloh.
Poskytovaním poradenstva, publikačnou činnosťou, účasťou na stretnutiach so zamestnávateľmi, verejnými a štátnymi inštitúciami, inšpektoráty práce informovali širokú odbornú verejnosť o poznatkoch a požiadavkách inšpekcie  práce, čím prispeli k zvyšovaniu právneho vedomia a zlepšovaniu stavu ochrany práce.
Pripravujú sa opatrenia, aby bolo možné orgánmi inšpekcie práce vykonávať prevenciu v rozsahu 70 % disponibilného času v zmysle prijatej koncepcie štátnej politiky BOZP.
U mnohých zamestnávateľov nepriaznivý stav na úseku ochrany práce je zapríčinený aj zlou ekonomickou situáciou podniku, vzťahom majiteľov firiem k tejto problematike a v neposlednom rade aj ľahostajnosťou zamestnancov k vlastnému zdraviu a ochotou strpieť na pracovisku nevyhovujúce pracovné podmienky, ale aj nevyhovujúce pracovnoprávne vzťahy.
Z celého spektra poznatkov z roku 2008 získaných predovšetkým z výsledkov inšpekcie práce možno konštatovať, že opatrenia uložené zamestnávateľom - podnikateľským subjektom (tzv. postprevencia) boli vo väčšine prípadov splnené v zmysle požiadaviek inšpektorov práce, a teda možno predpokladať, že sa  dosiahlo ďalšie zlepšenie stavu ochrany práce zamestnancov, tzn. zaistenie BOZP zamestnancov, zlepšenie ich pracovných podmienok, odstránenie nedostatkov v oblasti odmeňovania a stravovania, vyplácania mzdy a skvalitnenia administratívnych úkonov pri uzatváraní a ukončovaní pracovného pomeru a pod.
Cieľom orgánov inšpekcie práce nie je pôsobiť represívne, ale  účelne vykonávať aj poradenskú činnosť a tak dosiahnuť, aby právne povedomie a úroveň stavu ochrany práce v jednotlivých subjektoch bola na požadovanej úrovni a v súlade s pracovnoprávnymi predpismi a právnymi a ostatnými predpismi na zaistenie BOZP. To je v súlade aj s Koncepciou bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012, ktorá bola schválená uznesením vlády SSR č. 114/2008. 
Výsledky z výkonov inšpekcie práce v roku 2008 sa podstatne nelíšia od výsledkov v predchádzajúcich rokov. V kontrolovaných organizáciách, a to hlavne v malých a stredne veľkých podnikoch nie je venovaná dostatočná pozornosť ochrane zamestnancov pri práci, najmä  dodržiavaniu predpisov na zaistenie BOZP. V týchto podnikoch dochádza najčastejšie aj k porušovaniu pracovnoprávnych predpisov a predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania.

Prílohy

Príloha A

Inšpekcia práce
(MPSVR SR)

Zdroj údajov: Národný inšpektorát práce