Informácia o priebehu a výsledkoch účasti slovenskej delegácie vedenej predsedom vlády SR M. Dzurindom na stretnutí dánskeho predsedníctva s kandidátskymi krajinami v Kodani 28.10.2002

Summit zahájil ministerský predseda Dánska A. Rasmussen (R.), ktorý informoval o výsledkoch mimoriadneho summitu v Bruseli 24. – 25. októbra 2002. Zdôraznil potrebu kompromisov, avšak treba dodržať finančný rámec stanovený berlínskym summitom. Dohoda o priamych platbách (PP) roľníkom sa medzi štátmi EÚ-15 dosahovala veľmi ťažko, preto je nepravdepodobné, že sa pristupujúcim krajinám podarí pri uzavretí rokovaní na decembrovom kodaňskom summite niečo na tejto ponuke z bruselského summitu zmeniť. Viac ako pri PP by bolo vhodné zameranie rokovaní na otázku kvót pri agrárnych komoditách.
R. informoval, že hneď začnú nové kolá rokovaní, kde sa budú individuálne s každou delegáciou KK identifikovať kľúčové problémy pre záver prístupového procesu. Rokovania by mali byť veľmi otvorené a zamerané na skutočne obtiažne body, aby mal R. čo najskôr prehľad o záverečných otázkach. R. považuje za veľmi problematické znovuotváranie už uzavretých kapitol a vyzval tiež na uzavretie všetkých nefinančných kapitol. Popri politických rokovaniach bude na technickej úrovni napredovať príprava návrhu textu prístupovej dohody – na začiatku roku 2003 bude pripravená na podpis.

Prezident Európskej Komisie R. Prodi potvrdil dobré správy z bruselského summitu o prekonaní prekážok pred rozšírením. Ocenil taktiež pozitívny výsledok írskeho referenda.
1, Potvrdená bola pripravenosť 10 KK na vstup do EÚ – ide taktiež o prejav dôvery, že v roku 2004 budú schopné dodržiavať všetky práva a povinnosti členskej krajiny.
2, Summit prijal záver o Bulharsku a Rumunsku, ktoré by mali vstúpiť do EÚ k cieľovému roku 2007, pripraví sa finančný systém pre tieto krajiny.
3, Bude prijatá i nová stratégia k Turecku
4, Vyriešené a ratifikované boli inštitucionálne aspekty rozšírenia – EÚ môže mať 25 členov. Došlo k dohode o finančných aspektoch - kompenzačné platby „lump-sum“ boli v princípe schválené, hoci sa nebudú vzťahovať na každú krajinu, zabezpečia prítok peňazí (cash-flow), zlepší sa pozícia nových členov oproti roku pred vstupom – iba ponúknutých 23 mld. Euro na štrukturálne fondy je menej ako návrh EK.
5, Francúzsko a Nemecko dosiahli už pred summitom dohodu o zmrazení agrárnych výdavkov po roku 2007
6, Potvrdená bola absolútna odhodlanosť uzavrieť prístupové rokovania v decembri t.r.
R. Prodi ocenil tiež podporu procesu rozširovania zo strany vlád, parlamentov
a občanov KK.

Komisár pre rozširovanie EÚ G. Verheugen zdôraznil dôležitosť udržania dôveryhodnosti a tempa negociačného procesu. Vyzdvihol úspešnosť stratégie EÚ od summitu v Helsinkách, Nice, Laeken a Göteborgu, dnes sú rokovania v cieľovej rovinke. Očakávala sa kríza, obvyklá na summitoch EÚ, ale nestalo sa tak a politická vôľa nájsť kompromisy a dokončiť rozšírenie sa ukázala byť veľmi silná. Stratégia rozširovania, ani žiadna z pristupujúcich krajín, nebola spochybňovaná. Zavedenie monitoringu a tzv. „safeguard clauses“ nemá nič spoločné s nedôverou, ale rozšírenie v takejto forme EÚ ešte nerealizovala a členské štáty potrebujú získať podporu svojho obyvateľstva. Podarilo sa nájsť spoločnú pozíciu k finančnému rámcu rozšírenia, KK teda nebudú pod tlakom „ber alebo nechaj tak“. Prijatie oficiálnej Spoločnej pozície možno očakávať tento týždeň, zvýraznené v nej budú zostávajúce problémy. Pre Rumunsko a Bulharsko bude prijatý osobitný časový harmonogram. 

Slovinsko
Predseda vlády J. Drnovšek blahoželal EÚ k dosiahnutiu dohody a oceňuje výsledok írskeho referenda. Návrh finančného rámca nezodpovedá slovinským predstavám. Rozpočtová pozícia by sa nemala zhoršiť oproti roku pred vstupom a vyrovnávacie platby by sa mali zabezpečiť nie len do roku 2006, ale až do roku 2013, kým potrvá prechodné obdobie pre PP. Noví členovia by mali mať zabezpečený dostatočný prísun prostriedkov (cash-flow) vychádzajúci z realistických predpokladov. Slovinsko bude mať obtiažnu úlohu strážiť 670 km hranicu s Chorvátskom, na ktorú vynakladá cca 2% svojho HNP ročne, preto žiada participáciu zo strany EÚ. Prechodné obdobie 10 rokov pri priamych platbách je pridlhé. KK by mali mať možnosť doplniť priame platby z národných rozpočtov na úroveň 100% PP v EÚ. Slovinsko si nepraje žiadnu diferenciáciu medzi novými a starými členskými krajinami prostredníctvom „safeguard clauses“. Ak sú potrebné, tak sa základe reciprocity a nie dlhšie ako navrhované tri roky.

Maďarsko
EÚ urobila potrebné rozhodnutie a MR sa ho bude držať. MR si praje prerokovať s EÚ ešte otázky hospodárskej súťaže a počet poslancov v EP za MR. Prechodné obdobie na PP treba výrazne skrátiť – prečo ma byť vlastne dlhšie ako do roku 2007? Je poľutovaniahodné, že summit znížil objem štrukturálnej pomoci navrhovaný EK Treba zabrániť rozličným politikám vo vzťahu k novým a starým členom. Pri špecifických opatreniach a monitoringu nových členských krajín budú potrebné jasné pravidlá. Rozpočtová pozícia nových členských krajín by nemala byť horšia ako rok pred vstupom, pričom sú potrebné realistické predpovede. MR chce byť aktívnou súčasťou diskusie o novom finančnom rámci 2007-2013. 

Malta
Malta vyjadrila obavy zo záverov bruselského summitu týkajúcich sa finančného rámca. PP nie je možné riešiť izolovane od ostatných otázok. Spôsob kalkulácie štrukturálnych a kohéznych fondov bude pre Maltu nevýhodný po roku 2006. Celkovo Malta pokladá svoju finančnú pozíciu za zvládnuteľnú. Pri kalkulácii počtu poslancov v EP počas prechodného obdobia si Malta praje zohľadnenie svojej požiadavky. Pri ochranných opatreniach sú potrebné jasnejšie definície a mechanizmus aplikácie.

Slovensko
Premiér M. Dzurinda privítal závery summitu, ktoré umožňujú pokračovať v rokovaniach. Negatívne hodnotíme dohodu o zálohovej platbe 16% pri štrukturálnych fondoch. Očakávame, že úspora 2,5mld. Euro pri štrukturálnych výdavkoch bude využitá na iné aspekty rozšírenia EÚ. Žiadame skrátiť prechodné obdobie pri PP do konca roku 2006. Očakávame taktiež záväzok únie podieľať sa na financovaní odstávky JE Bohunice aj po roku 2006. Kriticky vnímame zavedenie ochranných opatrení aplikovaných na nových členov. Rozhodne nemôžeme súhlasiť s nejasným stanovením trvania navrhovaných opatrení ako aj mechanizmu ich zavádzania.

Rumunsko
Ocenilo stanovenie cieľového roku prístupu 2007, ako aj vypracovanie časového harmonogramu prístupového procesu. Rumunsko očakáva signifikantnú finančnú pomoc od EÚ v rokoch 2003 – 2006, a žiada tiež poskytnutie rovnakých PP ako novým členským krajinám už v čase ich vstupu do EÚ. Taktiež si Rumunsko praje stať sa v roku 2004 pozorovateľom vo všetkých orgánoch EÚ a v EP a participovať na príprave finančného rámca 2007-2013.

Poľsko
PR oceňuje výsledky bruselského summitu, avšak má niektoré obavy. Obmedzenia finančného plánu Agenda 2000 budú dodržané, ale tento rámec bude treba efektívne a flexibilne využiť. Poľsko bude platiť plné príspevky do rozpočtu EÚ, ale jeho čistá finančná pozícia by sa mala po vstupe značne zlepšiť – najmä dodatočné výdavky na životné prostredie a poľnohospodárstvo budú veľkou záťažou pre poľský rozpočet. Obavy má Poľsko aj z redukcie štrukturálnych fondov o 2,5 mld. Euro. Nedostatočná úroveň PP spôsobí ťažkosti, poľskí roľníci nebudú konkurencieschopní. Nabiehanie PP by malo byť obmedzené do roku 2006.

Česká Republika
Oceňuje, že boli informovaní hneď po summite EÚ. ČR by chcela mať pocit, že jej občania sú v EÚ vítaní a nie nechcení – celkové náklady na rozširovanie nie sú veľké. Summit ich ale plne neuspokojil, nakoľko nezabezpečil konkurencieschopnosť českého poľnohospodárstva. Nespokojnosť pociťuje ČR aj pri ochranných opatreniach, ktoré by mali dodržiavať princíp reciprocity. Počet kresiel pre poslancov ČR v EP nebol korigovaný – ČR to vníma ako základ pre rokovania. PP by mali nabehnúť na plnú výšku v roku 2007. 

Bulharsko
Víta stanovenie časového harmonogramu po ukončenie rokovaní – to je veľký impulz pre občanov vlastnej krajiny. Bulharsko si praje pokračovanie prístupových rokovaní, aby do konca roku ešte uzavrelo ďalšie kapitoly.

Estónsko
Potrebuje vyjasniť už len detaily prístupu k EÚ. Praje si len 3-ročné prechodné obdobie pri PP, počas prechodného obdobia pri PP by mali súčasne existovať úľavy pri príspevkoch do rozpočtu. Využité by mali byť všetky možnosti, ktoré ponúka Agenda 2000. 

Litva
Litva si vo finančných otázkach praje kompromisy zrozumiteľné pre verejnosť. Citlivou oblasťou je poľnohospodárstvo, na ktoré Litva vynakladá 8% svojho rozpočtu. Ocenená bola solidarita EÚ vo veci JE Ignalina. Druhým problémom po finančnom rámci je Kaliningrad – Litva očakáva obojstranne prijateľné riešenie problému.

Turecko
Turecko nie je spokojné, že preň nebol stanovený časový harmonogram, aj keď bol ocenený dosiahnutý pokrok – očakáva stanovenie dátumu zahájenia prístupových rokovaní v roku 2003. Vstup Turecka do EÚ by bol stabilizujúcim prvkom pre celú EÚ.

Lotyšsko
Víta rozhodnutia bruselského summitu. Súčasný stav ukazuje pozitívny efekt na lotyšský rozpočet po vstupe, pokiaľ nezostanú nejasné miesta v metodológii kalkulácií. Zároveň má však obavy, aké následky budú mať plné príspevky do rozpočtu EÚ spolu s kofinancovaním štrukturálnych projektov na štátny rozpočet. Veľmi dôležité budú výsledky rokovaní v kapitole Poľnohospodárstvo. Prechodné obdobie pri PP sa javí ako pridlhé, potrebná bude flexibilita pri tlmení negatívnych dôsledkov rôznych úrovní subvencií na vnútorný trh. Dôraz by sa mal klásť na rozvoj krajiny.

Cyprus
Cyprus uvítal dosiahnutie rozhodnutia o finančných otázkach.

Na záver zasadnutia R. opäť pripomenul, že budú skutočné rokovania a obavy z diktátu EÚ sú bezpredmetné. Rokovania s Bulharskom a Rumunskom ešte budú pokračovať aj v tomto roku. Pri Turecku vyslovil nádej, že urobí taký pokrok, aby mohol byť stanovený dátum prístupových rokovaní. Pri ochranných opatreniach bude ešte vypracovaná konkretizácia a celá oblasť aj s monitoringom bude zaradená do kapitoly 31 – rôzne. Pretože po vstupe do EÚ môže dôjsť k hospodárskym ťažkostiam, je to vážna vec. Ochranné opatrenia v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí boli zavedené aj pri predošlých vlnách rozšírenia (napr. Dánsko – 5 rokov, Španielsko – 7 rokov). Veľký dôraz bude kladený na tok prostriedkov do nových členských krajín (cash flow). Zmena v systéme PP oproti návrhu je nerealistická. Pri diskusii o nasledujúcom finančnom rámci od roku 2006 budú nové členské krajiny hrať rozhodujúcu úlohu.

Na bilaterálnom stretnutí slovenskej delegácie s prezidentom EK R. Prodim a komisárom G. Verheugenom ocenil premiér Dzurinda dosiahnutie dohody na bruselskom summite a pokračovanie prístupových rokovaní. V kapitole Hospodárska súťaž poskytla EK významnú pomoc. Na záver stretnutia pozval Premiér Dzurinda R. Prodiho na návštevu SR, ktorú prezident EK prijal.