Úvod

	Vychádzajúc  z opakovaného podhodnotenia rozpočtu na úseku sociálnych vecí a v záujme plynulého zabezpečovania úloh na danom úseku vzhľadom na garanciu sociálnych práv občanov vyplývajúcich z Ústavy Slovenskej republiky (odst. 2, čl. 39) a platných právnych predpisov Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny spracovalo predpokladané čerpanie výdavkov na rok 2001 v rámci výkonu štátnej správy na úseku sociálnych vecí. 
Predpokladané čerpanie výdavkov na rok 2001 v uvedenej oblasti vychádza zo skutočného čerpania výdavkov v roku 2000 a skutočného čerpania výdavkov v I. štvrťroku 2001, ako aj z objektivizovanej potreby krajských úradov. 
	Zákonom o štátnom rozpočte na rok 2000 bola v rozpočtových kapitolách krajských úradov rozpísaná suma 14 404 730 tis. Sk, ktorú Ministerstvo financií upravovalo rozpočtovými opatreniami v súlade s jej reálnym čerpaním v priebehu roka. Skutočné čerpanie k 31.12.2000 dosiahlo výšku 18 949 680 tis. Sk, čo bolo o 4 544 950 tis. Sk viac ako rozpísaný rozpočet (tab. č. 1). K zníženiu deficitu zdrojov krajských úradov v oblasti sociálnych výdavkov výrazne prispelo aj Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, z ktorého rozpočtovej kapitoly sa na reálne potreby kapitol krajských úradov použili úspory z dávok štátnej sociálnej podpory, poistného plateného štátom a dotácií určených na verejnoprospešné práce v sume 1 548 000 tis. Sk. Vývoj rozpočtu v roku 2001 už obdobnú situáciu nezakladá. 
	Na rok 2001 je v kapitolách krajských úradov rozpísaný rozpočet pre úsek sociálnych vecí vo výdavkovej časti v celkovej výške 16 756 816 tis. Sk, čo je o 2 192 864 tis. Sk menej ako bolo reálne čerpanie rozpočtu v roku 2000, pričom krajské úrady na základe čerpania rozpočtu v prvom štvrťroku 2001 uvádzajú potrebu finančných prostriedkov do konca roku 2001 o 4 990 858 tis. Sk vyššiu ako je rozpísaný rozpočet (tab. č. 2) a to vrátane kapitálových výdavkov. 
	Najvyššie čerpanie v prvom štvrťroku 2001 sa v kapitolách krajských úradov dosiahlo vo výdavkoch na dávku sociálnej pomoci (29,29 %), na peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia (26 %) a na úseku sociálnych služieb v položke 630 – tovary a ďalšie služby (27,04 %) (tab. č. 3). Tento vývoj poukazuje na potrebu prehodnotenia rozpočtu na rok 2001 v kapitolách krajských úradov na úseku sociálnych vecí, ktorý je z hľadiska výkonu štátnej správy jeden z najzložitejších  a najcitlivejších, keďže rieši hmotnú a sociálnu núdzu občanov, participuje na riešení ich životných udalostí a tým priamo ovplyvňuje kvalitu ich života. 

Štátna sociálna podpora 

	Štátna sociálna podpora je jeden z prostriedkov realizácie práva občanov a rodiny na sociálne zabezpečenie a jej poslaním je cielene a diferencovane poskytovať podporu jednotlivcovi a rodine spravidla s nezaopatrenými deťmi, ktoré sa nachádzajú v takých životných situáciách, ktoré štát uznáva za odôvodnené podporovať. 
Transformácia systému štátnej sociálnej podpory dosiaľ nebola ukončená a podľa platnej legislatívy tvorí tento systém 11 jednorazových a opakovaných štátnych sociálnych dávok. V pôsobnosti okresných úradov – odborov sociálnych vecí sa zabezpečuje vyplácanie desiatich z týchto dávok. Najrozsiahlejšie štátne sociálne dávky – prídavky na deti a rodičovský príspevok sú rozpočtované v rozpočtovej kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, z ktorej sa poukazujú na účet Sociálnej poisťovne. Finančné prostriedky určené na tieto štátne sociálne dávky poukazuje Sociálna poisťovňa platiteľom, ktorými sú  zamestnávatelia, okresné úrady, pobočky sociálnej poisťovne. V pôsobnosti okresných úradov je najrozsiahlejšou štátnou sociálnou dávkou príspevok na bývanie, ktorou štát prispieva nízkopríjmovým domácnostiam na úhradu nákladov spojených s bývaním. 

Príspevok na bývanie 

Od 1.1.2000 nadobudol účinnosť zákon NR SR č.300/1999 o príspevku na bývanie. V rozpočtových kapitolách krajských úradov bola na jeho vyplácanie vyčlenená čiastka 1,6 mld. Sk pri predpokladanom počte poberateľov 280 tis.. Príspevok na bývanie, ako nová štátna sociálna dávka výrazne ovplyvnila celkové čerpanie finančných prostriedkov určených na výplatu štátnych sociálnych dávok v pôsobnosti okresných úradov, ktoré dosiahlo sumu 985 814 tis. Sk, z toho príspevok na bývanie 569 208 tis. Sk (11 splátok) (tab. č. 6). 
Príspevok na bývanie poberalo v  kalendárnych mesiacoch  február až december roku  2000  priemerne mesačne 48 548 osôb, z toho  poberateľov – nájomcov bytu bolo cca 20 400, vlastníkov bytu  cca 8 400 a vlastníkov rodinného domu cca 19 748; (tab. č. 5).
V prvom, resp. druhom  polroku 2000 bolo v priemere najviac poberateľov príspevku na bývanie v Košickom kraji 8936, resp. 9904 , Banskobystrickom kraji 8147, resp. 8502 a  Prešovskom kraji 8105, resp. 8299; najmenej poberateľov príspevku na bývanie bolo v Bratislavskom kraji 1718, resp. 1934.

V prvom, resp. druhom polroku 2000 bolo vydaných najviac rozhodnutí o zamietnutí žiadosti o príspevok na bývanie v Prešovskom kraji 15350, resp. 12711; najmenej  zamietnutých rozhodnutí bolo vydaných v Bratislavskom kraji  1307, resp. 2405. Celkovo bolo v roku 2000 vydaných  114 791 zamietnutých rozhodnutí. Najčastejším  dôvodom pre zamietnutie žiadosti o príspevok na bývanie bolo nesplnenie zákonných nárokových podmienok, najmä výška príjmu bytovej domácnosti,  nedoplatky na platbách bezprostredne súvisiacich s bývaním, ale aj  právne nevysporiadané vlastnícke vzťahy  najmä k rodinným domom.
   
Vychádzajúc z  údajov krajských úradov možno vo všeobecnosti konštatovať, že nárok na príspevok na bývanie si uplatnilo v prvom polroku 2000  cca 105 500 a v druhom polroku 2000  cca 108 000 žiadateľov.

	Z celkového priemerného počtu 48 548 poberateľov príspevku na bývanie až cca 55 % bolo zároveň poberateľmi dávky sociálnej pomoci. Keďže podľa § 7, ods. 6, písm. g) zák.     č. 195/1998 o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov sa príspevok na bývanie považuje za príjem pre účely dávky sociálnej pomoci, z celkovej vyplatenej sumy príspevku na bývanie v sume 569 208 tis. Sk v roku 2000 sa cca 300 mil. Sk „šetrilo“ pre dávku sociálnej pomoci. Občanovi poberajúcemu dávku sociálnej pomoci sa spravidla nezvýšil príjem nad hranicu životného minima vyplatením príspevku na bývanie.

V mesiacoch január až marec roku 2001 príspevok na bývanie poberalo priemerne mesačne 46 673 osôb a na príspevok bola vyplatená za toto obdobie celková suma              137 497 tis. Sk. 

	Vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní dňa 21. februára 2001 schválila s účinnosťou od 1.7.2001 návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa upravuje koeficient zaťaženosti príjmu spoločne posudzovaných osôb výdavkami spojenými s bývaním a sumy minimálnych výdavkov na bývanie fyzickej osoby alebo fyzických osôb. Týmto nariadením reagovala na zvýšenie cien energií realizovaných k 1. februáru 2000 a 2001, ktoré majú dopad na zvýšenie výdavkov domácností na bývanie. Úpravou minimálnych výdavkov na bývanie a koeficientu sa rozšíri okruh možných poberateľov príspevku na bývanie pričom výraznejšie sa prejaví navrhovaná úprava najmä u osamelo žijúcich dôchodcov. Úprava minimálnych výdavkov na bývanie a koeficientu si vyžiada v II. polroku 2001 čerpanie finančných prostriedkov na výplatu príspevku na bývanie v celkovej sume cca 1,25 mld. Sk (5 splátok) pri predpokladanom počte 150 tis. poberateľov. Celkovo sa v roku 2001 predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na výplatu príspevku na bývanie (12 splátok) v sume 1,6 mld. Sk. Keďže krajské úrady majú vo svojich kapitolách rozpísané finančné prostriedky na rok 2001 na štátne sociálne dávky v celkovej výške 944 852 tis. Sk,   potreba krajských úradov predstavuje sumu ďalších 900 mil. Sk v súvislosti s prijatím vyššie spomínaného nariadenia vlády SR. Príspevok na bývanie je testovaná štátna sociálna dávka a z toho dôvodu výšku čerpania finančných prostriedkov ovplyvní príjmová situácia žiadateľov o túto dávku.

Sociálna pomoc 	

Dávka sociálnej pomoci

	V roku 2000 bolo rozpočtovaných v kapitolách krajských úradov na výplatu dávky sociálnej pomoci 10 381 393 tis. Sk. Novelou zákona o štátnom rozpočte sa z týchto prostriedkov presunuli 2,0 mld. Sk na účely financovania verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných. 
Počet poberateľov dávky sociálnej pomoci, ktorá sa poskytuje občanovi v hmotnej núdzi v zmysle zákona o sociálnej pomoci v roku 2000 bol 320 tis. a finančné prostriedky sa čerpali v sume 10 335 134 tis. Sk. Vplyvom sprísnených kritérií priznania dávky sociálnej pomoci z dôvodu hmotnej núdze z objektívnych dôvodov bola priemerná mesačná výška dávky sociálnej pomoci o 9,83 % nižšia ako v roku 1999 a mala hodnotu 2751,- Sk. Počet občanov v hmotnej núdzi v roku 2000 na celkovom počte obyvateľov dosiahol 11,3%. Štatistické údaje dokumentujú tesné prepojenie vývoja počtu občanov v hmotnej núdzi s vývojom nezamestnanosti; 92% občanov, ktorí v tomto období poberali dávku sociálnej pomoci boli evidovaní na úrade práce, ako nezamestnaní. Dávka sociálnej pomoci sa v roku 2000 poskytovala v troch úrovniach podľa dôvodu vzniku hmotnej núdze (50%, 100% a 120% sumy životného minima).

Faktory ovplyvňujúce výšku výdavkov na dávku sociálnej pomoci v roku 2000:
•	Vysoká miera nezamestnanosti na úrovni 19,22% a vysoká miera evidovaných dlhodobo nezamestnaných, ktorí predstavujú až 92% z celkového počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci. 
•	Valorizácia súm životného minima, od ktorej sa priamo odvíjala výška dávky sociálnej pomoci na všetkých jej troch úrovniach.
•	Súbeh špecifických faktorov konštrukcie a podmienok realizácie verejnoprospešných prác pre dlhodobo nezamestnaných v roku 2000 s podmienkami zákona o sociálnej pomoci determinujúcimi vznik nároku na dávku sociálnej pomoci a jej výšku (napr. tri úrovne dávky sociálnej pomoci, časové podmienky programu verejnoprospešných prác obmedzujúce dĺžku jednotlivých pracovných zmlúv v danom roku na obdobie maximálne 5 mesiacov, uzatváranie pracovných zmlúv na polovičný úväzok, čo spôsobovalo zotrvávanie jednotlivcov a okruhu spoločne posudzovaných osôb v systéme sociálnej pomoci a pod.).

Vplyv verejnoprospešných prác na čerpanie dávky sociálnej pomoci v roku 2000

	Program verejnoprospešných prác sa v roku 2000 realizoval len 5 mesiacov, čo neumožnilo plne rozvinúť jeho očakávaný pozitívny efekt, ktorým bolo predovšetkým zníženie počtu poberateľov dávky sociálnej pomoci a zníženie výdavkov štátneho rozpočtu na výplatu dávky. Možno konštatovať, že program významne prispel k ozdraveniu spoločnosti ponukou pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných, k zlepšeniu ich ekonomického a sociálneho postavenia a k ochrane spoločnosti pred prepadom jej značnej časti pod hranicu výraznej chudoby, čo treba z dlhodobého hľadiska udržateľného rozvoja a života považovať za najvýznamnejší a produktívny faktor programu. Dokumentuje ho zmena vnútornej štruktúry poberateľov dávky sociálnej pomoci: 
a)	zvýšením podielu poberateľov dávky sociálnej pomoci na 120%-nej úrovni súm životného minima a občanov, ktorí napriek prijatiu pracovného miesta v rámci VPP i naďalej zostávali v hmotnej núdzi,
b)	poklesom podielu poberateľov dávky sociálnej pomoci  na 50%-nej a 100%-nej úrovni súm životného minima.

Pilotná realizácia programu VPP v roku 2000 v súčinnosti s novelizáciou zákona o sociálnej pomoci v časti hmotnej núdze a dávky sociálnej pomoci  účinnej od 1. januára 2001 vytvorila predpoklad pre jeho účinnejšiu aplikáciu v ďalších rokoch tak, aby sa jeho efekt prejavil aj v zníženom čerpaní prostriedkov zo štátneho rozpočtu. 

Predpokladané výdavky na dávku sociálnej pomoci v roku 2001

V I. štvrťroku 2001 bol priemerný počet poberateľov dávky sociálnej pomoci 325 452 a finančné prostriedky boli čerpané v sume 2,8 mld. Sk. Priemerná výška dávky sociálnej pomoci v tomto období bola 2905,- Sk. Z celkového priemerného počtu poberateľov  dávky sociálnej pomoci v I. štvrťroku 2001 bolo 92% evidovaných nezamestnaných na úrade práce. Tento údaj ukazuje priamu súvislosť medzi úrovňou nezamestnanosti a počtom poberateľov dávky sociálnej pomoci. 

Vychádzajúc z údajov krajských úradov o čerpaní finančných prostriedkov v I. štvrťroku 2001 možno konštatovať, že potreba finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na účely dávky sociálnej pomoci  bude predstavovať v tomto roku sumu 11 638 066 tis. Sk, čo v porovnaní s rozpisom finančných prostriedkov na rok 2001 vykazuje rozdiel 2 584 632 tis. Sk, ktoré chýbajú. Predpokladané prekročenie čerpania dávky sociálnej pomoci v zásade zodpovedá rozdielu medzi skutočnou mierou nezamestnanosti a prognózovanou mierou nezamestnanosti v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2001. 

Faktory ovplyvňujúce čerpanie finančných prostriedkov na dávku sociálnej pomoci v roku 2001:
•	nová konštrukcia úrovne a výšky dávky sociálnej pomoci od 1. januára 2001 (vypustenie 120%-nej sumy životného minima, stanovenie absolútnej výšky sumy dávky sociálnej pomoci pre objektívne dôvody hmotnej núdze bez závislosti na valorizácii súm životného minima, valorizácia súm životného minima pre 50% úroveň hmotnej núdze),
•	prekračovanie miery nezamestnanosti v roku 2001 oproti prognózovanej 16,3 %-nej miere, vysoká miera dlhodobo nezamestnaných tvoriacich 97 % poberateľov dávky sociálnej pomoci,
•	pokračovanie programu VPP.

Kompenzácia sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia

V roku 2000 sa na výške vynaložených finančných prostriedkov na  úseku sociálnej pomoci občanom s ťažkým zdravotným postihnutím v plnom rozsahu začal prejavovať vplyv novej právnej úpravy – zákona o sociálnej pomoci, ktorý v časti týkajúcej sa kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia nadobudol účinnosť 1.7.1999. Dopad  na výšku celkových výdavkov malo nielen viacnásobné zvýšenie výšky peňažných príspevkov na kompenzáciu (pri niektorých peňažných príspevkoch to predstavovalo i            6 násobné zvýšenie) a nové podmienky vzniku nároku na tieto príspevky , ale aj enormné zvýšenie počtu žiadateľov o tieto peňažné príspevky. Peňažné príspevky na kompenzáciu boli v roku 2000 poskytnuté v priemere 21 424 poberateľom a na tento účel bolo vynaložených cca 1 367 200 tis. Sk.

Ďalšou skutočnosťou výrazne ovplyvňujúcou čerpanie finančných prostriedkov v tejto oblasti bolo aj to, že v rámci prechodu zo systému sociálnej starostlivosti na nový systém sociálnej pomoci, sa naďalej vyplácali  pre 146 446  poberateľov opakované peňažné dávky sociálnej starostlivosti pre ťažko zdravotne postihnutých a starých občanov v celkovej výške 1 452 000 tis. Sk.

Zvýšenie čerpania finančných prostriedkov okrem vyššie uvedených príčin bolo spôsobené zvýšením súm životného minima,  zvýšením dôchodku ako jediného zdroja príjmu, zvýšením ceny služieb (napr. za stavebné práce), zvýšením cien stavebných materiálov, pohonných hmôt, úhrady za zákonné poistenie osobných motorových vozidiel, pomôcok a  motorových vozidiel.

	Z vyššie uvedených dôvodov v  roku 2000 došlo v tejto oblasti k zvýšeniu čerpania rozpočtu z pôvodných a schválených 2 769 000 tis. Sk na 2 819 206 tis. Sk, čo predstavuje rozdiel vyše 50 000 tis. Sk.
 
Vychádzajúc z údajov I. štvrťroka 2001, v ktorom sa na účely kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia (vrátane účelových dávok sociálnej starostlivosti) vynaložilo 650 260 tis. Sk pre cca 170 000 poberateľov, predpokladáme, že v roku 2001 bude potrebné vynaložiť na kompenzácie cca 3 500 000 tis. Sk. V štátnom rozpočte bolo určených na túto oblasť 2 500 731 tis. Sk, čo nezodpovedá oprávneným požiadavkám krajských úradov. Na zabezpečenie vyplácania kompenzácií je potrebné zabezpečiť zvýšenie štátneho rozpočtu o 999 269 tis. Sk a to predovšetkým z dôvodu vysokého počtu nevybavených žiadostí občanov o peňažné príspevky na kompenzáciu z roku 2000, ktorých v súčasnom období evidujú okresné úrady v počte 120 000. V priebehu roku 2001 bude narastať ešte počet občanov uplatňujúcich si nároky na peňažné príspevky na kompenzáciu, ale súčasne klesať počet poberateľov účelových peňažných dávok sociálnej  starostlivosti, nakoľko tieto účelové peňažné dávky sa budú poskytovať len do konca roku 2001.  
	
Celý proces posudzovania  sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia  a následne rozhodovania o jednotlivých formách kompenzácie sa značne predlžuje a sťažuje v dôsledku nedostatočného personálneho a materiálno-technického vybavenia odborov sociálnych vecí okresných úradov.

Sociálne služby

	Sociálne služby ako jeden z nástrojov sociálnej pomoci na riešenie stavu hmotnej núdze alebo sociálnej núdze občana  sú integrálnou súčasťou verejných služieb. Vzhľadom na  skutočnosť, že ide o poskytovanie vecných plnení vo vzťahu k občanom, ktorí sú v hmotnej alebo sociálnej núdzi po splnení právnych podmienok ustanovených zákonom č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov nemožno v ich prípade uplatňovať princíp redukcie verejných výdavkov.
	Na sociálne služby pre rok 2001 je v rámci zákona o štátnom rozpočte rozpočtovaných 3 768 571 tis. Sk výdavkov celkom. Na kapitálové výdavky je rozpočtovaných 259 555 tis. Sk je rozpočtovaných na kapitálové výdavky. Celkovú finančnú situáciu na úseku sociálnych služieb v roku 2001 v pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy nepriaznivo ovplyvnilo zníženie pôvodne navrhovaného rozpočtu bežných výdavkov o 177 119 tis. Sk v prospech transferov neštátnym subjektom, a to znížením finančných prostriedkov určených na zabezpečenie financovania sociálnych služieb v pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy. Zníženie rozpočtovaných finančných prostriedkov na poskytovanie sociálnych služieb v pôsobnosti štátnej správy na rok 2001 – výdavkov celkom v porovnaní so skutočnosťou za rok 2000 o 383 194 tis. Sk vo svojich dôsledkoch nevytvára zdrojové predpoklady pre zabezpečenie ustanovených pôsobností orgánov miestnej štátnej správy a ich zariadení,   abstrahuje od viac ako 12% miery inflácie v roku 2000, ktorá sa zákonite premietla do nárastu cien výrobkov, tovarov a služieb a tým objektívneho nárastu prevádzkových nákladov. V konečnom dôsledku vyčlenená suma rozpočtovaných výdavkov neumožní ani zachovanie doterajšej úrovne rozsahu a kvality poskytovaných sociálnych služieb a bude mať za následok ohrozenie vitálnych funkcií prijímateľov poskytovaných plnení a riziko nenaplnenia zákonných nárokov občanov v oblasti sociálnej pomoci na úseku sociálnych služieb. Z hľadiska skutkového stavu hrozí v dôsledku nedostatočného zdrojového krytia riziko vedomej rezignácie na vynutiteľnosť práva na poskytovanie sociálnej pomoci v oblasti sociálnych služieb najmä na úseku opatrovateľskej služby. mimoriadne nepriaznivá situácia je aj v oblasti kvality poskytovanej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb najmä jej personálneho zabezpečenia odbornými pracovníkmi. 
	Skutočné čerpanie výdavkov celkom za I. štvrťrok 2001 predstavuje 781 771 tis. Sk, čo je z ročného objemu výdavkov celkom na sociálne služby len 19,7%. Skutočné čerpanie však neobsahuje sumu výdavkov za vyúčtovanie miezd za mesiac marec 2001, ktoré boli vyplatené v mesiaci apríl 2001 z limitu druhého štvrťroku 2001. Pri zohľadnení výdavkov na mzdy za mesiac marec 2001, percento čerpania výdavkov celkom predstavuje 26,18%. Naviac  suma za neuhradené faktúry na úseku sociálnych služieb za I. štvrťrok 2001 predstavuje 27 903 tis. Sk. V prípade zohľadnenia neuhradených faktúr za I. štvrťrok 2001 percento plnenia predstavuje až 27,04%.

	V súlade s opodstatnenou požiadavkou krajských úradov je potrebné rozpočtované výdavky na rok 2001 v kapitolách krajských úradov účelovo určené na sociálne služby zvýšiť o 745 862 tis. Sk. Z uvedenej sumy je potrebné pre účely opatrovateľskej služby navýšiť rozpočtované výdavky  o 329 616 tis. Sk pri zvýšení počtu zamestnancov o 2 211, a to ako priamy dôsledok posudzovania sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a určenia miery funkčnej poruchy vrátane návrhu tejto formy kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia.
	Vzhľadom na reštrikcie v rozpočtoch predchádzajúcich rokov na úseku sociálnych služieb skrytá zadĺženosť predstavuje cca 382 mil. Sk, ide o sumu, ktorú je nevyhnutné investovať do údržby, opráv a vybavenia zariadení sociálnych služieb .
	MPSVR SR už v predchádzajúcom roku 2000 v rámci prijatia opatrení na riešenie nepriaznivo sa vyvíjajúceho čerpania rozpočtu v oblasti sociálnej pomoci a v záujme zlepšenia celkovej bilancie hospodárenia zariadení sociálnych služieb, a to zvýšenia napĺňania príjmov štátneho rozpočtu z titulu platenia úhrady za poskytovanú starostlivosť  v zariadeniach sociálnych služieb ,  novelizovalo vyhlášku MPSVR SR č.198/1998 Z. z. na vykonanie niektorých ustanovení zákona o sociálnej pomoci. Predmetná právna úprava - vyhláška MPSVR SR č.192/2000 Z. z., ktorá nadobudla účinnosť od 1.8.2000, zabezpečila prekročenie rozpočtovaných príjmov na rok 2000 na úseku sociálnych služieb o 92 536 tis. Sk a to najmä v dôsledku zvyšovania úhrady za poskytovanú starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb.

	Z titulu uplatňovania tejto právnej úpravy v praxi došlo k plneniu príjmov na úseku sociálnych služieb zo I. štvrťrok  2001 na 35,5%, t.j.  príjmy za I. štvrťrok  2001 boli prekročené o 72 724 tis. Sk.
	Jedným z prijatých opatrení na riešenie problémov výdavkovej časti rozpočtu na úseku sociálnych služieb v roku 2001 je vypracovanie novej vyhlášky MPSVR SR na vykonanie niektorých ustanovení zákona o sociálnej pomoci, ktorá nahradí vyhlášku MPSVR SR č.198/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov. Nová vyhláška zabezpečí zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu z platenia úhrady za starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb, ako aj podiel príjmov z úhrad  za poskytovanú starostlivosť na prevádzkových nákladoch zariadení sociálnych služieb, avšak pri garancii právnej ochrany občana pred platením úhrady za poskytovanú starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb  neprimeranej  jeho príjmu, majetku a rodinným pomerom v súlade  s § 40 až 47 zákona o sociálnej pomoci.
	V dôsledku uplatnenia navrhovanej právnej úpravy sa zvýši úhrada za starostlivosť  v zariadeniach sociálnych služieb  podľa jednotlivých druhov  zariadení sociálnych služieb  a súvisiaceho vecného rozsahu poskytovanej starostlivosti, kvality bývania, určenej výšky stravnej jednotky a zdravotného stavu občana z hľadiska jeho odkázanosti na pomoc inej osoby s účinnosťou od 1.7.2001 maximálne o 13% až 30% oproti doterajšiemu právnemu stavu. Dopad navrhovanej právnej úpravy sa prejaví  predpokladaným zvýšením príjmov štátneho rozpočtu z uvedeného titulu vo výške 199 mil. Sk/rozpočtový rok.
	MPSVR SR v mesiaci apríl 2001 vypracovalo Správu o súčasnom stave finančného, materiálno-technického a odborného personálneho zabezpečenia poskytovania sociálnych služieb, starostlivosti o občanov s duševnými poruchami a poruchami správania v zariadeniach sociálnych služieb, vrátane analýzy možnosti prechodu vybraných zariadení sociálnych služieb zriadených ako rozpočtové organizácie na príspevkovú formu hospodárenia, ktorá bola dňa 30.5.2001 prerokovaná vo vláde SR a bolo k nej prijaté uznesenia vlády SR č. 473 obsahujúce čiastočné riešenie problémov na úseku sociálnych služieb v roku 2001.
	K zmierneniu napätia v oblasti financovania sociálnych služieb by prispelo zrušenie časovej regulácie čerpania rozpočtovaných výdavkov v oblasti sociálnych služieb v roku 2001. Naviac aspoň čiastočným  riešením nepriaznivej situácie z hľadiska personálneho vybavenia tak opatrovateľskej služby ako aj zariadení sociálnych služieb by bola možnosť využitia zamestnaneckých kapacít v rámci verejnoprospešných prác, avšak nad rámec stanoveného limitu celkového počtu zamestnancov na úseku sociálnych služieb.

Záver 

	Predložený materiál informuje o predpokladanom čerpaní výdavkov na štátne sociálne dávky, dávku sociálnej pomoci, peňažné príspevky na kompenzáciu dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a sociálne služby do konca roka 2001 v kapitolách krajských úradov, pričom vychádza zo skutočného čerpania rozpočtu na rok 2000, rozpísaného rozpočtu na rok 2001 a skutočného čerpania rozpočtu za obdobie prvého štvrťroka roku 2001. Zároveň predkladaný materiál analyzuje faktory ovplyvňujúce nárast výdavkov na úseku sociálnych vecí v rozpočtových kapitolách krajských úradov. 

Najvýznamnejšou skutočnosťou, ktorá bude mať výrazný dopad na čerpanie rozpočtu v roku 2001 v kapitolách krajských úradov je vysoký rozdiel v skutočnej miere nezamestnanosti oproti prognózovanej pri tvorbe štátneho rozpočtu na rok 2001 a tendencie rastu dlhodobo nezamestnaných pri takmer 97 % podiele nezamestnaných pri poberaní dávky sociálnej pomoci. 
Ostatné vplyvy sú zapríčinené rastom životných nákladov nízkopríjmových domácností a tým rastom životného minima. 
Napätie v rozpočte súvisí s hospodárskou výkonnosťou slovenskej ekonomiky. Pri zachovaní súčasných tendencií v hospodárstve je predpoklad nedostatku finančných prostriedkov na úseku sociálnych vecí v kapitolách krajských úradov. Odhad potreby ich zvýšenia z dôvodu zabezpečenia úloh súvisiacich s riešením hmotnej a sociálnej núdze občanov v roku 2001 v celkovom objeme je 4 990 858 tis. Sk.