Správa 
o stave realizácie sanačných a monitorovacích prác v lokalitách poškodených činnosťou bývalej Sovietskej armády s konkretizáciou postupu prác a finančných nárokov na nasledujúci rok

Doterajší postup pri zabezpečovaní sanačných a monitorovacích prác

     Po odchode jednotiek bývalej Sovietskej armády z nášho územia boli v lokalitách ich pobytu realizované v roku 1991 prieskumné práce, ktorými sa zistilo znečistenie zemín a podzemnej vody v 14-ich lokalitách, ktoré boli doporučené na sanáciu. V období rokov 1993 – 2003 boli v súlade s uznesením vlády SR č. 408/1993 pod gesciou Ministerstva obrany SR vykonávané sanačné a monitorovacie práce v najviac postihnutých lokalitách (Sliač, Vlkanová, Lešť, Rožňava, Jelšava, Rimavská Sobota, Nemšová, Komárno). Za uvedené obdobie boli na sanácie v týchto lokalitách vynaložené finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu vo výške 1 162 mil. Sk. V tomto roku sa na realizáciu nutných sanačných prác v lokalitách Sliač a Rimavská Sobota predpokladá suma vo výške 7 mil. Sk.

     V snahe o skvalitnenie odborného riadenia sanačných prác sa Ministerstvo obrany SR dohodlo s Ministerstvom životného prostredia SR na presune gescie na tento rezort. Spoločný návrh oboch rezortov vláda SR schválila svojím uznesením č. 1196 z 19. 12. 2001, v ktorom súčasne poverila ministra životného prostredia vyhodnotiť dokumentáciu z rozpracovaných geologických, sanačných a monitorovacích prác vrátane vypracovania rizikových analýz, s cieľom optimalizovať náklady na realizáciu primeraných sanačných opatrení v lokalitách s preukázanou potrebou ich pokračovania. 

     V nadväznosti na vykonaný presun gescie na Ministerstvo životného prostredia SR prebieha od roku 2001 na lokalitách prehodnocovanie doterajších výsledkov s cieľom zefektívniť sanačné postupy z pohľadu nových efektívnejších prístupov používaných v zahraničí, ktoré sa v súčasnosti  zavádzajú pri riešení problematiky kontaminovaných území aj na Slovensku. Obnovenie sanačných a monitorovacích prác je podmienené vypracovaním aktualizovaných projektov a ich schválením v rámci oponentského konania pod odborným dohľadom špecializovaných zložiek Ministerstva životného prostredia SR. V prechodnom období sú zabezpečované iba nutné sanačné práce, ktoré spočívajú v čerpaní a čistení kontaminovanej podzemnej vody v lokalitách Sliač a Rimavská Sobota. Tieto práce sú realizované v rozsahu nevyhnutnom pre zabránenie vzostupu hladiny nad úroveň terénu, a tým zaplavovaniu vojenského areálu v Rimavskej Sobote a súkromných pozemkov na Sliači. Pre nedostatok finančných prostriedkov boli krátkodobo zastavené aj nutné sanačné práce, avšak v dôsledku toho, že zastavením čerpania došlo v oboch lokalitách k výstupu kontaminovanej podzemnej vody nad úroveň terénu a znečisťovaniu širšieho okolia v rizikových miestach, muselo byť nutné sanačné čerpanie obnovené. V súčasnosti ho zabezpečuje Ministerstvo obrany SR z rozpočtových prostriedkov vlastnej kapitoly. 

     V prechodnom období zabezpečilo Ministerstvo životného prostredia SR v zmysle citovaného uznesenia v roku 2002 prehodnotenie doterajších výsledkov geologických, sanačných a monitorovacích prác a vypracovanie rizikových analýz na všetkých znečistených lokalitách. Ich cieľom bolo zhodnotiť aktuálne riziko z preukázaného znečistenia zemín a vôd na životné prostredie a reálne zdravotné riziko, stanoviť priority pre ďalšie sanačné a monitorovacie práce a usmerniť postup prác v záujme zefektívnenia potrebných, ale primeraných sanačných opatrení v lokalitách s preukázanou potrebou ich pokračovania. 

     Na základe výsledkov rizikových analýz bola vypracovaná „Správa o výsledkoch doterajších sanačných a monitorovacích prác a záveroch rizikových analýz v lokalitách poškodených činnosťou bývalej Sovietskej armády s návrhom nevyhnutných sanačných opatrení a rozdelenia úloh pri ich zabezpečovaní medzi Ministerstvo životného prostredia SR a Ministerstvo obrany SR“ (ďalej len Správa),  ktorú vláda prerokovala a schválila na svojom zasadnutí 2. decembra 2003 a prijala k nemu uznesenie č. 1148/2003. V Správe sú uvedené podrobné výsledky rizikových analýz, navrhnutý ďalší postup rezortov smerujúci k obnoveniu sanačných a monitorovacích prác. Citovaným uznesením bol pre ďalšie obdobie schválený aj návrh na rozdelenie odborných úloh a kompetencií medzi Ministerstvo životného prostredia SR a Ministerstvo obrany SR. Podľa tohto návrhu bude rezort životného prostredia plniť úlohu odborného gestora nad realizáciou sanačných opatrení a zabezpečovať nezávislý kontrolný monitoring, rezort obrany bude v prechodnom období (do spracovania aktualizovaných projektových riešení) zabezpečovať realizáciu nutných sanačných prác a po jeho ukončení realizáciu definitívnych sanácií až do ich ukončenia.

     V zmysle záverov rizikových analýz je uvažované s ďalším pokračovaním sanačných opatrení len v lokalitách Sliač - Vlkanová, Rimavská Sobota a Komárno. Celkový odhad finančných prostriedkov na roky 2005 – 2010 predstavuje sumu 341,14 mil. Sk. Vzhľadom na vysokú rozpracovanosť sanačných prác v lokalitách Sliač - Vlkanová a Rimavská Sobota bol prijatým uznesením vlády SR schválený návrh, aby ďalšie sanačné opatrenia boli prednostne nasmerované do týchto lokalít. Súčasne bolo na základe odporúčaní rizikových analýz rozhodnuté nepokračovať v realizácii sanačných prác podľa pôvodných projektov. Z toho dôvodu bola ministrovi životného prostredia v bode C.3 citovaného uznesenia uložená úloha v nadväznosti na závery rizikových analýz zabezpečiť a Ministerstvu obrany SR predložiť podklady na aktualizáciu projektových riešení pre pokračujúce lokality. Vzhľadom na viaceré nejasnosti a neurčitosti, ale najmä nedostatok aktuálnych údajov potrebných pre vypracovanie rizikovej analýzy a pre konkrétny návrh sanačných a monitorovacích prác, bol s Ministerstvom obrany SR dohodnutý a v uvedenej Správe schválený postup, podľa ktorého úlohou Ministerstva životného prostredia SR bolo na základe doplňujúcich údajov získaných od dodávateľa sanačných prác, vlastnými doplňujúcimi terénnymi meraniami a laboratórnymi stanoveniami, ako aj s použitím výsledkov kontroly vykonanej Slovenskou inšpekciou životného prostredia zabezpečiť spresnenie výsledkov rizikových analýz a na základe nových skutočností upraviť rozsah a cenu ďalších sanačných a monitorovacích prác uvedených v Správe z decembra 2003. 

Príprava podkladov pre projekty sanácie

     Vypracovaním podkladov pre aktualizáciu projektov sanačných a monitorovacích prác v lokalitách Sliač - Vlkanová a Rimavská Sobota bol Ministerstvom životného prostredia SR poverený Výskumný ústav vodného hospodárstva Bratislava a Štátny geologický ústav Dionýza Štúra Bratislava, ktorý mal odbornú gesciu pri zabezpečovaní úlohy vyplývajúcej z uznesenia vlády SR.

     Cieľom danej úlohy bolo zhodnotiť doterajšie výsledky sanačných prác a na základe posúdenia súčasného stavu a výsledkov rizikových analýz navrhnúť a zdôvodniť potrebu a rozsah ďalších sanačných a monitorovacích prác s ich podrobnou špecifikáciou. 

     Úloha bola riešená v úzkej súčinnosti oboch dotknutých rezortov, priamym investorom sanačných a monitorovacích prác SAMaV Banská Bystrica a sanačnou firmou INGEO a.s. Žilina, s ktorou má Ministerstvo obrany SR zmluvu na sanačné a monitorovacie práce platnú až do ich ukončenia. 
     V rámci spoločného postupu bol upresnený rozsah vstupných údajov charakterizujúcich aktuálny stav znečistenia, ktoré boli použité pre vypracovanie podkladov pre projekty sanácií. Vzhľadom na značný rozsah dokumentačných materiálov obsahujúcich výsledky geologických, sanačných a monitorovacích prác bolo dohodnuté, že pre zhodnotenie aktuálneho stavu budú relevantné najmä nasledovné údaje:
-	rizikové analýzy vypracované SAŽP v roku 2002 
-	posledné situačné správy zo sanačných prác za rok 2000
-	doplňujúce údaje a merania poskytnuté sanačnou firmou, ktoré neboli publikované v situačných správach
-	doplňujúce kontrolné analýzy a terénne merania spracovateľa podkladov pre projekty sanácie (VÚVH) získané vlastnými prácami v spolupráci so Slovenskou inšpekciou životného prostredia v novembri 2002.

Aktuálny stav znečistenia v lokalitách a návrh ďalších prác

Lokalita Sliač

     Na základe prehodnotenia doteraz vykonaných sanačných a monitorovacích prác realizovaných v rokoch 1993-2001 s ohľadom na výsledky rizikovej analýzy boli konštatované nasledovné závery:
-	znečistenie podzemných vôd nad sanačný limit 1 mg/l je v súčasnej dobe obmedzené na niektoré priestorovo malé oblasti
-	znečistenie zemín je vplyvom posunu sanačného limitu na 1000 mg/kg, realizácie doterajších sanačných prác a vplyvom prírodnej atenuácie (odborný odhad) redukované na objem 14 950 m3 (pôvodne 43 701 m3). Ide o rozptýlené znečistenie lokálneho charakteru 
-	rizikovou analýzou identifikované riziko šírenia znečistenia z dvoch čiastkových oblastí výskytu znečistenia zemín A1 a B1 bolo posudzované ako jedno súvislé znečistenie, aj keď sa v skutočnosti jedná o viac menších oblastí s konštatovaním, že neexistuje receptor tohto znečistenia
-	kvalita podzemnej vody sa prirodzenými prírodnými procesmi (atenuácia) zlepšuje aj bez aktívnych sanačných prác
-	existujúca voľná fáza je naviazaná na horninové prostredie, je nepohyblivá a jej výskyt z časového hľadiska v priebehu roka obmedzený
-	z vybudovaných drénov je do určitej miery účinný len drén L 1, ale aj v tomto prípade je priemerný obsah NEL v čerpanej vody pod sanačným limitom pre podzemné vody (0.69 mg/l v roku 2000). Do značnej miery je to podmienené skutočnosťou, že drén v prevažnej časti prechádza neznečisteným územím
-	problematickým miestom v sanovanej lokalite je dolná časť drénu L 1, kde dochádza v dôsledku drenážneho účinku drénu k akumulácii vody v jeho najnižšej časti a jej výstupu nad úroveň terénu.

Na základe uvedených záverov sa navrhuje nasledovný postup prác:
1.	Vytvoriť databázu výsledkov a informácií o vykonaných prieskumných a sanačných prácach, ktorá by mala obsahovať časťpre zeminy a časť pre podzemné vody (vrátane výsledkov meraní SHMÚ v danej lokalite).
2.	Vykonať hydraulické skúšky na dréne L1 postupným čerpaním vody z jednotlivých šácht spojené s odberom vzoriek podzemných vôd z jednotlivých šácht na stanovenie obsahov kontaminantov. 
3.	Pred realizáciou čerpacej skúšky odobrať vzorky podzemných vôd z využiteľných vrtov pozdĺž drénu z oboch strán lokalizovaných do vzdialenosti 50 m.
4.	V nadväznosti na výsledky skúšok vykonať prerušenie a utesnenie drénu v mieste za šachtou RŠ-2, prípadne v ďalších úsekoch vykopaním priečnej ryhy a jej utesnením ílom. 
5.	Vykonať revíziu odberných objektov, ich použiteľnosť pre dlhodobý monitoring a podľa potreby dobudovať sieť odberných objektov. 
6.	Na lokalite zabezpečovať monitoring v doterajšom rozsahu pre posúdenie vývoja migrácie znečistenia. Monitoring vykonať štyrikrát ročne. Hladiny podzemnej vody merať 12 x ročne.
7.	Po doplnení údajov spracovať mapové zobrazenie kvality podzemných vôd a porovnať ho s doterajšími výsledkami ich mapovania. V prípade preukázania neakceptovateľného šírenia sa znečistenia spojeného so znečistením po SA zabezpečiť využitie niektorých častí drénov a čerpanie podzemnej vody z vrtov a ich čistenie v mobilnom čistiacom zariadení. 
8.	Preveriť obsah kontaminantov v zeminách uložených na dekontaminačných plochách a v prípade potvrdenia geometrického priemeru obsahov NEL nad intervenčnú hodnotu 1000 mg/kg dokončiť ich dekontamináciu a vyviesť na skládku, prípadne použiť na iný vhodný účel bez ohrozenia životného prostredia (napr. prekrytie skládky odpadov, rekultivácia terénu).
9.	Až do utesnenia drénu  L – 1 vykonávať sanačné čerpanie a čistenie kontaminovaných vôd v takom rozsahu, ktorý zabráni povrchovému rozlievaniu drénovaných vôd a rozširovaniu kontaminácie na už vyčistené súkromné pozemky. 

Lokalita Vlkanová

     Na lokalite boli v období rokov 1992 – 2001 realizované rozsiahle sanačné práce. V správe z rizikovej analýzy sa uvádza, že oproti pôvodnému stavu bola kontaminácia podzemnej vody plošne redukovaná na asi 8 % pôvodnej plochy. Priemerná koncentrácia obsahov NEL v čerpanej vode na vstupe do čistiaceho procesu je pod sanačným limitom 0,3 mg/l, čo je spôsobené čerpaním značného podielu „čistých vôd“.
     Napriek vykonaným sanačným prácam však stále na lokalite existujú ohniská znečistenia. Rizikovou analýzou nebolo pre stav v roku 2000 preukázané akékoľvek riziko vyplývajúce z existencie znečistenia zemín a podzemných vôd. Je predpoklad, že prirodzenými prírodnými procesmi je skutočný súčasný stav čo do rozsahu dokumentovaného znečistenia ešte o 35 % nižší. 
    Keďže neexistuje žiadny objektívny dôvod pre ďalšie pokračovanie v sanačných prácach, navrhuje sa pre túto lokalitu ukončenie sanačných opatrení záverečnou správou (vrátane vytvorenia databázy výsledkov a informácií o vykonaných prieskumných a sanačných prácach) s predchádzajúcim vývozom dekontaminovaných zemín a likvidáciou starých sanačných vrtov. V ďalšom období bude v lokalite realizovaný len posanačný monitoring kvality podzemných vôd. Navrhovaný monitorovací systém pozostáva z 32 monitorovacích objektov, z toho 3 novo navrhovaných, s frekvenciou merania hladín, hrúbky voľnej fázy a odberov vzoriek na laboratórne stanovenia 2 krát za rok. Ak sa v priebehu monitoringu zistí významné šírenie sa znečistenia, navrhuje sa realizovať čerpanie podzemných vôd vrtmi len v oblastiach s výskytom voľnej fázy ropných látok na ich hladine.
     V rizikovej analýze z roku 2002 (SAŽP) sa venovala osobitná pozornosť posúdeniu možného ohrozenia zdroja minerálnych vôd kúpeľov Siač v dôsledku zostatkového znečistenia zemín a podzemných vôd v tejto lokalite. Na základe zhodnotenia prírodných pomerov širšieho územia bolo konštatované, že medzi zdrojom znečistenia a minerálnymi vodami nie je hydraulická spojitosť, a preto možnosť ovplyvnenia kvality minerálnych vôd z tohoto zdroja je minimálna. Monitorovacími prácami bolo taktiež preukázané, že neexistuje súvislosť tejto lokality s lokalitou Sliač.
 
Lokalita Rimavská Sobota

     Mapovacími prácami, ktoré boli realizované v dvoch etapách (1990, 1999) bolo na lokalite zistené znečistenie zemín a podzemnej vody viacerými kontaminantami. Najnebezpečnejšími znečisťujúcimi látkami v lokalite sú chlórované uhľovodíky. Napriek vykonaným rozsiahlym prieskumným prácam poznatky o rozsahu znečistenia sú neúplné a v mnohých prípadoch kontroverzné. Z tohto dôvodu VÚVH odobralo v novembri 2002 za účasti Slovenskej inšpekcie životného prostredia  kontrolné analýzy vôd v najviac kontaminovaných oblastiach. Výsledky potvrdili domnienku, že rozsah kontaminácie bude pravdepodobne podstatne menší ako bolo prezentované mapovaním. Na základe prehodnotenia doterajších výsledkov boli konštatované nasledovné skutočnosti:
-	znečistenie zemín a podzemnej vody má lokálny charakter. Za preukázané možno považovať, že znečistenie zemín je v rozhodujúcej miere lokalizované v povrchovej vrstve zemín do 1 m, ostatné hĺbkové úrovne sú kontaminované len lokálne a v relatívne malej miere
-	zeminy sú v značnej miere prekryté spevnenými plochami, ktoré zabraňujú transportu kontaminantov do hlbších horizontov a do podzemných vôd
-	z mapových podkladov možno predpokladať, že k migrácii znečistenia významným spôsobom prispieva netesná dažďová kanalizácia. Pre jednoznačné tvrdenie chýba výškopisné zameranie kanalizácie vo vzťahu k podzemným vodám a podrobnejšie preverenie jej technického stavu
-	nie sú k dispozícii žiadne údaje o hrúbke voľnej fázy
-	nedoriešenou otázkou je existencia znečistenia podzemných vôd mimo areálu proti smeru ich prúdenia a absencia údajov o dosahu kontaminácie podzemných vôd mimo areálu v smere prúdenia podzemných vôd
-	po objektivizácii vstupných údajov a ich následných prepočtoch riziko nebolo potvrdené a pre existujúce znečistenie nie je v súčasnej dobe žiaden receptor. 

Na základe uvedených záverov bol dohodnutý nasledovný postup prác:
1.	Vytvoriť databázu výsledkov a informácií o vykonaných prieskumných, sanačných a monitorovacích prácach, ktorá by mala obsahovať časť pre zeminy a časť pre podzemné vody.
2.	Vykonať geodetické polohopisné zameranie kanalizácie za účelom zistenia či je zdrojom zistenej kontaminácie, alebo či kanalizácia drénuje okolité znečistené podzemné vody a prijať technické opatrenia na odstránenie porúch kanalizácie.
3.	Vykonať kamerové skúšky kanalizácie za účelom zistenia jej technického stavu
4.	Zabezpečiť monitoring s intervalom 4 krát ročne pre vybrané kvalitatívne parametre a 12 krát ročne pre meranie hladín podzemnej vody a voľnej fázy na jej hladine. Do monitoringu zahrnúť aj kvalitu vôd v kanalizácii.
5.	Na základe dosiahnutých výsledkov monitorovania kvality podzemných vôd verifikovať výsledky rizikových analýz a v prípade preukázania rizík na úrovni štúdie realizovateľnosti navrhnúť koncepciu ochranných opatrení.
6.	Do prijatia technických opatrení na zabránenie vnikania kontaminovaných vôd do dažďovej kanalizácie zabezpečiť prečerpávanie zrážkových vôd s ich nevyhnutnou dekontamináciou  pred vypustením do povrchového toku. 

Predpokladané finančné nároky

     Na základe vyššie uvedeného návrhu opatrení v lokalitách Sliač, Vlkanová a Rimavská Sobota, ktorý bol odsúhlasený všetkými dotknutými stranami (Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo obrany SR, SAMaV Banská Bystrica, INGEO a.s. Žilina) sú kalkulované predpokladané finančné náklady na ich realizáciu pre rok 2005 v celkovej výške 63,0 mil. Sk. Z uvedenej potreby je pre Ministerstvo obrany SR potrebné vyčleniť 60,0 mil. Sk, ktoré budú využité na nevyhnutné sanačné čerpanie v oboch lokalitách, čistenie kontaminovaných vôd a vyhodnotením monitoringu určené technické opatrenia zabraňujúce v ďalšom období šírenie kontaminácie i v prípade úplného zastavenia sanačných opatrení (utesnenie drénu, oprava dažďovej kanalizácie). Pre Ministerstvo životného prostredia SR je potrebné vyčleniť 3,0 mil. Sk, ktoré sú určené na nevyhnutné monitorovanie stavu životného prostredia a znečistenia v lokalitách znečistených pobytom sovietskych vojsk. 

Finančné zabezpečenie navrhovaných monitorovacích prác a sanačných opatrení je navrhované účelovým navýšením rozpočtových kapitol oboch dotknutých rezortov z rezervy na prioritné projekty vlády, schválenej v rámci východísk návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2010. Dôvodom pre tento spôsob zabezpečenia potrebných finančných prostriedkov je skutočnosť, že v rámci realizovaných sanačných opatrení v lokalitách bývalého pôsobenia sovietskych vojsk sú riešené staré ekologické dlhy v pôsobnosti rezortov (MŽP SR, MO SR), ktoré v žiadnom prípade nie je možné označiť za pôvodcov likvidovaného znečistenia. Zaťažovanie rozpočtových kapitol oboch rezortov o tieto výdavky by znamenalo veľmi negatívny zásah do plnenia ich legislatívne upravených úloh. Zaradenie navrhovaných sanačných opatrení medzi prioritné projekty vlády a z toho plynúce navýšenie rozpočtových kapitol Ministerstva životného prostredia SR a Ministerstva obrany SR naopak vytvorí predpoklad pre rozvinutie skutočne efektívnych opatrení smerujúcich k ukončeniu už desaťročie realizovaných sanačných prác v období cca dvoch rokov a k stabilizovaniu životné prostredie neohrozujúcej miery zostatkového znečistenia, bez potreby ďalších sanačných opatrení. 
Prípadné rozhodnutie o financovaní monitorovacích prác a sanačných opatrení z limitov dotknutých rozpočtových kapitol, v záujme plnenia hlavných úloh týchto rezortov, vyvolá potrebu redukcie navrhovaných sanačných opatrení a vyústi len v zabezpečovanie nevyhnutného a finančne menej náročného udržiavania súčasného stavu, ktoré však nie je možné nazvať efektívnym postupom a ktoré nevedie k definitívnemu riešeniu problému formou ukončenia sanačných opatrení v relatívne krátkej dobe. 

Prehľad finančných prostriedkov potrebných na navrhované nápravné opatrenia je uvedený v nasledovnej tabuľke:

Sanačné opatrenia 	Lokalita Sliač-Vlkanová	Lokalita Rimavská Sobota 	
Ministerstvo obrany SR	
Sanačné čerpanie a čistenie kontaminovaných vôd 	5 000 000,- Sk 	4 000 000,- Sk	
Dobudovanie monitorovacej siete a monitorovanie účinnosti sanačných opatrení 	6 000 000,- Sk	1 600 000,- Sk	
Technické opatrenia na zabránenie vytekania kontaminovaných vôd 	11 400 000,- Sk	24 000 000,- Sk	
Ukončenie sanačných opatrení (Vlkanová) 	8 000 000,- Sk		
Ministerstvo životného prostredia SR	
Kontrolný monitoring 	680 000,- Sk	420 000,- Sk	
Monitoring na ostatných lokalitách v zmysle uznesenia č. 1148/2003 (Častkovce, Nové Mesto nad Váhom, Nové Zámky, Ružomberok, Rožňava, Jelšava, Nemšová, Lešť 	

1 900 000,- Sk		

     Ministerstvo životného prostredia SR v zmysle uznesenia vlády SR č. 1148/2003 je zodpovedné za zabezpečenia monitorovania životného prostredia v znečistených lokalitách.