4.

SCHENGENSKÝ
AKČNÝ PLÁN

III. AKTUALIZOVANÉ ZNENIE

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

MINISTERSTVO VNÚTRA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Bratislava 30. september 2004

OBSAH

I.		     Úvod

II.	     Všeobecná stratégia implementácie Schengenského acquis

Príloha 1.  			Tabuľka implementácie Schengenského dohovoru implementujúceho 
    			Schengenskú dohodu
Príloha 2. 		Zoznam ustanovení Schengenského acquis, ako je zahrnuté do rámca Európskej únie, a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, ktoré sú od pristúpenia záväzné a uplatniteľné v nových členských štátoch 

I.	Úvod

Od roku 1993 je Slovenská republika nezávislým samostatným štátom s počtom obyvateľov 5.383.000 a rozlohou územia 49.034 km2 . 

Európska dohoda o pridružení uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej bola podpísaná dňa 4.októbra 1993 a nadobudla platnosť dňa 1. februára 1995. Slovenská republika predložila žiadosť o členstvo v EÚ dňa 27.júna 1995. Na zasadnutí v Helsinkách v decembri 1999 rozhodla Európska rada o začatí prístupových rozhovorov so Slovenskou republikou v roku 2000. Slovenská republika vyjadrila v  ”Negociačnej pozícii SR v kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra (CONF-SK 74/00)” záväzok prijať a implementovať acquis v tejto oblasti, vrátane Schengenského acquis do 1.januára 2004. Tento dátum bol stanovený ako referenčný dátum pre vstup Slovenska do Európskej únie. Dňa 27. júna 2001 bola otvorená kapitola č. 24 - Spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútra a dňa 11. júna 2002 aj predbežne uzatvorená. 

Slovenská republika predložila  Schengenský akčný plán Slovenskej republiky (ďalej len SAP) formou piatej dodatkovej informácie konferencii o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej únie v septembri 2001. Vo februári 2002 bola predložená konferencii siedma dodatková informácia, ktorá obsahovala plán implementácie sekundárnej schengenskej legislatívy.

Dňa 16. apríla 2003 podpísala Slovenská republika v Aténach Zmluvu o pristúpení k Európskej únii, ktorá v článku 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia stanovuje, že ustanovenia Schengenského acquis zahrnuté do rámca Európskej únie a aktov na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich, sú odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty. Tieto ustanovenia Schengenského acquis sú uvedené v Prílohe 1 Aktu.  Článok 3 ods.2 stanovuje tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú síce odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty, ale v novom členskom štáte sa však budú uplatňovať až na základe rozhodnutia Rady EÚ prijatého na základe tzv. schengenského hodnotiaceho postupu a po porade s Európskym parlamentom. 

Slovenská republika postupne vytvára podmienky a realizuje opatrenia potrebné pre aplikáciu Schengenského acquis a spolupracuje s ostatnými členskými štátmi Európskej únie pri jeho implementácii. Slovenská republika venuje zvláštnu pozornosť účinnej ochrane svojich hraníc predovšetkým s prioritným dôrazom na vybudovanie hranice s Ukrajinou podľa schengenských štandardov vzhľadom na jej budúci charakter vonkajšej hranice Európskej únie.

Centrálnym orgánom zodpovedným za implementáciu a aplikáciu Schengenského acquis je Ministerstvo vnútra SR, ktoré spolupracuje v rámci jednotlivých oblastí s  príslušnými ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy, ktoré  participujú na riešení konkrétnych úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis: 

Č.	Aplikačná skupina	Obsah problematiky	Gescia a zastúpenie  rezortov	
1.	Policajná spolupráca	•	Výmena informácií
•	Cezhraničná spolupráca
•	Cezhraničné sledovanie a prenasledovanie
•	Spoločné hraničné pracoviská
	MV SR – gestor
MZV SR
MF SR – CR
MS SR  
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
2.	N.SIS a úrad SIRENE	•	vytvorenie národného uzla SIS
•	výmena informácií
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MZV
MF SR – CR
MS SR
GP SR	
3.	Riadenie hraníc	•	hraničná kontrola a ochrana "zelenej hranice"
•	hraničné priechody
•	vnútroštátne kontroly - mobilné brigády
•	veterinárna a fytosanitárna ochrana	MV SR – gestor
MF SR – CR
MP SR
MZV SR
MDPaT – Železničná polícia	
4.	Migrácia	•	kontrola tokov legálnej a nelegálnej migrácie
•	prevádzačstvo
•	nelegálna práca	MV SR – gestor
MPSVaR SR
MDPT SR	
5.	Vízová politika	•	vydávanie víz
•	vstup na územie SR
•	tranzit
•	vyhosťovanie
•	readmisia	MV SR – gestor
MZV SR
	
6.	Colná spolupráca	•	colná spolupráca
•	cezhraničná spolupráca 	MF SR – CR – gestor
MV SR	
7.	Ochrana osobných údajov	•	registrácia a evidencia informačných systémov
•	kontrola IS	Úrad vlády SR – Úrad na ochranu osobných údajov – gestor
MV SR
MF – CR
GP SR
MZV	
8.	Vzdelávanie pre oblasť eur. integrácie a Schengenského acquis	•	vzdelávanie pracovníkov štátnej správy vykonávajúcich úlohy na úseku Schengenského  acquis 	MV SR – gestor
zainteresované ÚOŠS	
9.	Boj proti organizovanému zločinu	•	výkon, výmena informácií
•	legislatíva
•	právna pomoc	MV SR – gestor
MF SR – CR 
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
10.
	Boj proti terorizmu	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia	
11.	Boj proti drogovej kriminalite	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva	MV SR – gestor
MF SR-CR
MS SR
GP SR
MDPaT – Železničná polícia
GS Výboru ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog	
12.	Boj proti korupcii a legalizácii príjmov z trestnej činnosti	•	výkon, výmena informácii
•	právna pomoc
•	legislatíva
•	OLAF	MV SR – gestor
MS SR
GP SR
MF SR – CR
MDPaT – Železničná polícia
NKÚ
UV, CPJ	
13.	Justičná spolupráca	•	trestné veci
•	občianske veci	MS SR – gestor
GP SR
MV SR	

V roku 2002 Ministerstvo vnútra SR realizovalo twinningové projekty v rámci programu PHARE v spolupráci s Francúzskom zameraný na vybudovanie a rozvoj Národného Schengenského informačného systému (ďalej len N.SIS) s perspektívou pripojenia Slovenskej republiky k Schengenskému informačnému systému (ďalej len SIS) a so zameraním na  implementáciu Schengenského  acquis spolu s Rakúskom ako so spolupracujúcou krajinou. Ťažiskom pomoci rakúskej strany v rámci twinningového projektu bola oblasť vízovej politiky.
	V roku 2002 Slovenská republika predložila ďalší návrh projektu so zameraním na prípravu podmienok na vstup do schengenského priestoru v rámci pripravovaného programu PHARE 2002. Projekt “Implementácia Schengenského akčného plánu a pokračovanie v budovaní infraštruktúry na budúcich vonkajších hraniciach” bol schválený 10. januára 2003  podpísaním Finančného memoranda PHARE 2002 medzi vládou SR a predstaviteľmi Európskej únie. 
	V súčasnej dobe sa realizujú jednotlivé aktivity v rámci twinningového projektu zamerané napr. na asistenciu pri tvorbe systému technickej a fyzickej ochrany štát. hranice SR s Ukrajinou, budovanie SIS a pracoviska SIRENE. V rámci dodávky technického vybavenia prebiehajú výberové konania na techniku pre slovensko-ukrajinskú hranicu, pre budovanie SIS a pracoviska SIRENE pre medzinárodné letiská schengenského typu a pre pracoviská migračného úradu na týchto letiskách.

I.	Všeobecná stratégia implementácie Schengenského systému
      (Schengenského acquis)

Amsterdamská zmluva začlenila Schengenský systém do právneho rámca Európskej únie prostredníctvom Protokolu začleňujúcom Schengenský systém do rámca Európskej únie (ďalej len ”Schengenský protokol”). Odo dňa vstupu Schengenského protokolu do platnosti sa Schengenský systém, ktorý zahrnuje pred týmto dátumom vydané rozhodnutia Výkonného výboru, automaticky vzťahuje na trinásť signatárov tzv. Schengenských dohôd. Od tohoto dňa je Výkonný výbor nahradený Radou EÚ.
V súlade s článkom 8 Schengenského protokolu sú kandidátske krajiny v čase ich pristúpenia k Európskej únii povinné komplexne implementovať Schengenské acquis.

Slovenská republika v súlade s článkom 3 Zmluvy o pristúpení k Európskej únii je vstupom do EÚ povinná uplatňovať tie ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú uvedené v prílohe I Zmluvy o pristúpení do EÚ. ( pozri príloha  2)

S cieľom lepšej orientácie pri plnení úloh vyplývajúcich z implementácie Schengenského acquis Európska komisia vydala ”Zoznam ustanovení Schengenského acquis”, v ktorom rozdelila Schengenské acquis do dvoch kategórií:
•	prvá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré musia byť implementované do vstupu kandidátskych krajín do EÚ a
•	druhá kategória obsahuje ustanovenia, ktoré je potrebné plne implementovať do dátumu zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach2

Ministri vnútra štátov  V4 sa v roku 2003 zhodli na začatí hlbšej spolupráce pri príprave  začlenenia sa do schengenského priestoru.
 Na základe spoločného prehlásenia zo dňa 11. septembra 2003 ministri vnútra založili Pracovnú skupinu V4 pre schengenskú spoluprácu, ktorej úlohou je preveriť podmienky a modality spoločného podania žiadosti o začlenenie sa do schengenskej spolupráce a zároveň vytvoriť platformu pre vzájomnú spoluprácu pri príprave štátov V4 na vstup do Schengenu.
Pracovná skupina vykonala analýzu schengenských akčných plánov a prijala spoločné pravidlá pre ich harmonizáciu, podľa ktorých je potrebné upraviť termíny pre splnenie jednotlivých úloh stanovených v SAP takým spôsobom, aby bolo možné uskutočniť schengenské hodnotenie vo dvoch fázach v závislosti od pripojenia k Schengenskému informačnému systému druhej generácie (ďalej len SIS II):
•	prvá fáza hodnotenia bude zahŕňať oblasti, ktoré nie sú priamo závislé na pripojení k SIS II,
•	druhá fáza bude zahŕňať zostávajúce acquis, ktoré je závislé od pripojenia k SIS II.

Rozčlenenie acquis v závislosti na pripojení k SIS II pre účely dvojfázového hodnotenia:
1. I. FÁZA – rušenie kontrol na vnútorných hraniciach a kontrola vonkajších hraníc
- prekračovanie vnútorných hraníc (článok 2)
Vízová politika
-	podmienky upravujúce pohyb cudzincov ( články 19-24)
Policajná spolupráca (články 39-47)
Justičná spolupráca
-	vzájomná pomoc v trestných záležitostiach (články 48-53)
-	uplatňovanie zásady ne bis in idem (články 54-58)
-	vydávanie osôb (články 59-66)
-	odovzdanie výkonu trestných rozsudkov (články 67-69)
Omamné a psychotropné látky (články 70-76)
Strelné zbrane a strelivo (články 82 a 91)
Ochrana osobných údajov (články 126 – 130)

2. FÁZA – rušenie kontrol na vnútorných hraniciach a kontrola vonkajších hraníc
Prekračovanie vonkajších hraníc  (články 3-8)
Vízová politika
-	víza pre krátkodobý pobyt (články 9-17)
-	víza pre dlhodobý pobyt (článok 18)
-	povolenie k pobytu a záznam o nežiadúcej osobe, ďalšie opatrenia (články 25-27)
SIS
-	zriadenie, prevádzkovanie a využitie SIS (články 92-101)
-	ochrana osobných údajov a zaistenie údajov v SIS články 102-118)

     V súlade s Pravidlami harmonizácie schengenských akčných plánov štátov V4 bolo dohodnuté, že s cieľom zosúladenia schengenských akčných plánov budú štáty V4 uvádzať zistené nedostatky vyplývajúce z hodnotiacich správ a spôsob ich plnenia.
      Poslednou a vo vzťahu k vstupu SR do EÚ najdôležitejšou hodnotiacou správou bola Súhrnná monitorovacia správa EK o pripravenosti SR z novembra 2003. Na základe uvedenej správy bol vypracovaný harmonogram opatrení na odstránenie nedostatkov vyplývajúcich zo správy, ktorý obsahoval návrh hlavných opatrení vyplývajúcich z analýzy Súhrnnej monitorovacej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenska, ktoré bolo potrebné splniť najneskôr do 1. apríla 2004, teda mesiac pred vstupom Slovenska do Európskej únie. Plnenie úloh z harmonogramu bolo mesačne vyhodnocované a nedostatky, ktoré bolo potrebné k vstupu SR do EÚ odstrániť, boli odstránené. Vo vzťahu k plneniu tých ustanovení, ktoré súvisia s integráciou SR do schengenského priestoru zostávajú stále aktuálne úlohy:
	
Aj po vstupe SR do EÚ bude potrebné vyvinúť úsilie na prípravu zrušenia vnútorných hraníc a úplnú implementáciu Schengenského acquis na základe ďalšieho rozhodnutia prijatého Radou EÚ. Príprava na integráciu do Schengenského informačného systému (SIS II) sa z hľadiska vypracovania národných aplikácií stále nachádza v predbežnej etape a mala by sa urýchliť.

Plnenie: 	
Úloha je priebežne plnená v súlade so Schengenským akčným plánom a harmonogramom prípravy na vstup do schengenského priestoru. Aktívne sa začína pracovať na spoločnom postupe krajín V4 do schengenského priestoru. Mimoriadna pozornosť je venovaná aj Schengenskému prechodnému fondu a spôsobom jeho čerpania. Podľa hodnotenia misiou nedošlo zatiaľ k problémom, úlohy sa plnia podľa pripravených plánov.
V júni 2003 bol vypracovaný Projekt tvorby a rozvoja národného Schengenského informačného systému obsahujúci finančné požiadavky na vybudovanie N.SIS. Na tento účel bolo zriadené špeciálne pracovisko so sídlom v B. Bystrici. Termín úplného zapojenia sa do schengenskej spolupráce bude závisieť od sprístupnenia Schengenského informačného systému druhej generácie pre nové členské štáty, ktorý je plánovaný na prvú polovicu roka 2007. 
Za účelom prípravy opatrení na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru vypracoval dokument „Stratégia vybudovania ochrany vnútornej hranice schengenského typu v súvislosti so zrušením hraničných kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi Európskej únie", ktorého základným cieľom je vytvorenie legislatívnych, personálnych, organizačných a technických podmienok pre úplnú implementáciu Schengenského acquis, ktorá následne umožní zrušenie kontrol na vnútornej hranici medzi členskými štátmi Európskej únie. Uvedeným sa sleduje zefektívnenie a skvalitnenie činnosti služby hraničnej a služby cudzineckej polície a prechod na kvalitatívne novú formu v oblasti ochrany vnútornej hranice s členskými štátmi Európskej únie. Predmetný dokument bol, po pripomienkovom konaní, dňa 3. septembra 2004 zaslaný na prerokovanie porady Prezídia Policajného zboru. Materiál bude následne predložený na poradu vedenia Ministerstva vnútra SR a po zapracovaní všetkých medzirezortných pripomienok sa predpokladá, že bude materiál bude v októbri 2004 predložený na rokovanie vlády SR.

Čo sa týka oblasti vonkajších hraníc, SR ešte nedosiahla úplný súlad s acquis. Dôraz sa musí klásť na zosúladenie najmä hraničného režimu s Českou republikou, ako aj upevnenie spolupráce v oblasti prevencie trestnej činnosti s Poľskom a Maďarskom.

V otázke hraničného režimu medzi SR a ČR bola dňa 27. januára 2004 v Bratislave podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach z 29. októbra 1992, v znení Zmluvy z 18. augusta 1997. Úloha je zo strany MV SR  v tomto štádiu čiastočne splnená. Dňa 22. marca 2004 bol z rokovania 22. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky vylúčený bod č. 42 ,,Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997“. Na základe uvedeného Zmluva doposiaľ nenadobudla platnosť vzhľadom na to, že bez vyslovenia súhlasu Národnej rady SR, nie je možné pristúpiť k výmene ratifikačných listín. Dňa 26. mája 2004 vláda schválila návrh na  späť vzatie návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997 (tlač 568) z rokovania  26. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky.
	S Maďarskou republikou boli dňa 15.06.2004 vymenené ratifikačné listiny k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 2003. Podľa čl. 30 Zmluvy táto nadobudne platnosť deväťdesiatym dňom po výmene ratifikačných listín. Súčasne s nadobudnutím platnosti Zmluvy nadobudne platnosť Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 2003.
	S Poľskou republikou nadobudla dňa 19.04.2004 platnosť nová Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave zo dňa 29. júla 2002.

Komplexná implementácia Schengenského acquis zahŕňa štyri stupne z hľadiska priorít:

1.stupeň: situácia v tretích krajinách
2.stupeň: medzinárodná policajná spolupráca
3.stupeň: otázky týkajúce sa hraníc
4.stupeň: vnútorné záležitosti Slovenskej republiky

1. Situácia v tretích krajinách

	Podľa poznatkov krajín Európskej únie prichádza do krajín západnej Európy ročne okolo 500 000 nelegálnych migrantov hlavne z ázijských krajín. Súčasný smer nelegálnej  migrácie, doba  pobytu utečencov na území Slovenskej republiky pred nelegálnym prekročením štátnych hraníc Slovenskej republiky smerom do krajín západnej Európy, opakované zadržania utečencov pri nedovolenom prekročení štátnych hraníc a počet svojvoľných opustení azylových zariadení s cieľom zneužitia  azylovej procedúry k  nelegálnej migrácii cez územie SR prevažne do EÚ, to sú fakty, ktoré potvrdzujú, že SR  je pre väčšinu ilegálnych migrantov z krajín Ázie nielen štátom cieľovým, ale zostáva naďalej štátom tranzitným. Za 10 rokov existencie SR bolo pri nedovolenom  spôsobe  prekročenia  štátnej hranice SR alebo pri jeho preukázateľnom pokuse zistených  cca. 80 tis. osôb. 

Činnosť pri ochrane štátnej hranice v roku 2003, ako aj v súčasnom období,  bola a je zameraná na prekrytie hlavných smerov postupu nelegálnych migrantov na zelenej hranici a dôslednú kontrolu vytypovaných motorových vozidiel a osôb, ktoré sú dôvodne podozrivé z cezhraničnej trestnej činnosti.

	 V roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 podstatne vzrástol tlak nelegálnej migrácie na štátnej hranici s Ukrajinou, čo sa prejavilo zvýšeným počtom zadržaných migrantov v smere do Slovenskej republiky. Najväčší záujem bol aj v tomto roku pri odchode zo SR o Rakúsko, o niečo menší záujem bol o nelegálnu migráciu do Českej republiky. 
	
Celkovo však možno konštatovať pokles v množstve zistených nelegálnych migrantov. Zvýšil sa počet žiadostí o azyl a taktiež počet opakovaných pokusov prekročiť nelegálne štátnu hranicu (recidíva), pričom je zneužívaný azylový proces. 

V roku 2003 nastala v porovnaní s rokom 2002 zmena v zložení krajiny pôvodu nelegálnych migrantov.  Najviac nelegálnych migrantov pochádzalo z Ruska (čečenskej národnosti), nasledovala India, Čína,  Arménsko a Moldavsko. Na porovnanie, v roku 2002 bolo najviac nelegálnych migrantov z Afganistanu, nasledovala Čína, India,  Irak a Bangladéš .

Z analýz nelegálnych migračných prúdov smerom do SR vyplýva, že nelegálni migranti najčastejšie vstupujú na územie SR v priestore štátnej hranice s Ukrajinou a Maďarskom a z územia SR sa pokúšajú vystúpiť na úseku štátnej hranice s Rakúskom a Českou republikou. 
Všeobecne možno trend v oblasti nelegálnej migrácie charakterizovať ako mierne klesajúci (v roku 2003  zistených 12 493 migrantov, čo je oproti roku 2002 pokles o 2707 osôb. Aj z uvedeného dôvodu pôsobia v Kyjeve (od roku 2001) a v Budapešti (od roku 2002) policajní pridelenci, ktorých vysielanie je uskutočňované v súlade so schválenou koncepciou vysielania policajných pridelencov.

Počet zistených nelegálnych migrantov – porovnanie 2003/2002:

prehľad podľa ŠH 2002
Hranica	Zo SR	Do SR	Spolu	
Rakúsko	5755	538	6293	
Česká republika	3974	9	3983	
Ukrajina	8	2391	2399	
Maďarsko	52	1747	1799	
Poľsko	463	298	761	
Spolu	10252	4983	15235	

prehľad podľa ŠH 2003
Hranica	Zo SR	Do SR	Spolu	
Ukrajina	15	5468	5483	
Rakúsko	3560	348	3908	
Česká republika	2108	22	2130	
Poľsko	352	247	599	
Maďarsko	69	304	373	
Spolu	6104	6389	12493	

prehľad podľa krajov 2002
Kraj	Zo SR	Do SR	Spolu	
Bratislava	5547	633	6180	
Trnava	2643	134	2777	
Nitra	5	1493	1498	
Košice	24	1466	1490	
Trenčín	1355	0	1355	
Prešov	175	940	1115	
Žilina	481	195	676	
Banská Bystrica	22	122	144	
Spolu	10252	4983	15235	

prehľad podľa krajov 2003
Kraj	Zo SR	Do SR	Spolu	
Bratislava	3495	356	3851	
Košice	34	2937	2971	
Prešov	269	2669	2938	
Trnava	1257	22	1279	
Trenčín	863	3	866	
Žilina	156	142	298	
Nitra	18	223	241	
Banská Bystr.	12	37	49	
Spolu	6104	6389	12493	

Situácia v 1. polroku  2004:

V sledovanom období bolo  na štátnych hraniciach zaistených spolu 4144 nelegálnych migrantov. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku, keď bolo zaistených 5164 migrantov, je to pokles o 20 %. Mierny pokles tlaku nelegálnych migrantov bol na všetkých hraniciach s okolitými štátmi.
Zo 4144 nelegálnych migrantov bolo na vstupe zaznamenaných 1607 osôb a na výstupe 2537 osôb. Štatisticky významný je veľký rozdiel medzi migrantmi zaistenými na vstupe (39 %) v porovnaní s migrantmi zaistenými na výstupe (61 %).
Najviac migrantov vstúpilo na Slovensko cez hranicu s Ukrajinou (1372 osôb) a najviac vystúpilo zo Slovenska cez hranicu s Rakúskom (1630 osôb). Významný je ešte výstup zo SR cez hranicu s Českou republikou (823 osôb). Migrácia cez ostatné hranice je zanedbateľná.
Ukrajina
Za sledované obdobie bolo zrealizovaných 11 prípadov, pri ktorých bolo začaté trestné stíhanie proti 48 prevádzačom a zaistených bolo 370 nelegálnych migrantov s prevádzačom. (Rovnaké obdobie roku 2003 – 18 prípadov, 35 prevádzačov, 259 migrantov). 
Na štátnej hranici bolo zaistených celkom 1382 nelegálnych migrantov – 1372 bolo zaistených na vstupe a 10 na výstupe zo SR. Oproti rovnakému obdobiu v roku 2003 je to pokles o 28 %.
Maďarsko
Za sledované obdobie boli zrealizované 4 prípady, pri ktorých bolo začaté trestné stíhanie proti 12 prevádzačom a zaistených bolo 30 nelegálnych migrantov s prevádzačom. (Rovnaké obdobie roku 2003 – 2 prípady, 6 prevádzačov, 37 migrantov). 
Na štátnej hranici bolo zaistených celkom 76 nelegálnych migrantov – 51 bolo zaistených na vstupe a 25 na výstupe zo SR. Oproti rovnakému obdobiu v roku 2003 je to pokles o 58  %.

Rakúsko
Za sledované obdobie bolo zrealizovaných 14 prípadov, pri ktorých bolo začaté trestné stíhanie proti 36 prevádzačom a zaistených bolo 83 nelegálnych migrantov s prevádzačom. (Rovnaké obdobie roku 2003 – 6 prípadov, 11 prevádzačov, 31 migrantov). 
Na štátnej hranici bolo zaistených celkom 1666 nelegálnych migrantov – 36 bolo zaistených  na vstupe a 1630 na výstupe zo SR. Oproti rovnakému obdobiu v roku 2003 je to pokles o 6 %.

Česká republika 
Za sledované obdobie bolo zrealizovaných 6 prípadov, pri ktorých bolo začaté trestné stíhanie proti 13 prevádzačom a zaistených bolo 162 nelegálnych migrantov s prevádzačom. (Rovnaké obdobie roku 2003 – 7 prípadov, 8 prevádzačov, 88 migrantov).
Na štátnej hranici bolo zaistených celkom 901 nelegálnych migrantov – 78 bolo zaistených na vstupe a 823 na výstupe zo SR. Oproti rovnakému obdobiu v roku 2003 je to pokles o 49 %.

Poľsko 
Za sledované obdobie bol zrealizovaný 1prípad, pri ktorom bolo začaté trestné stíhanie proti 3 prevádzačom a zaistený bol 1 nelegálny migrant s prevádzačom. (Rovnaké obdobie roku 2003 – nebol zistený prípad prevádzačstva). Na štátnej hranici bolo zaistených celkom 119 nelegálnych migrantov – 70 bolo zaistených na vstupe a 49 na výstupe zo SR. Oproti rovnakému obdobiu v roku 2003 je to pokles o 54 %.

Národnosť prevádzaných cudzincov:
Národnosť	1. polrok 2004	1. polrok 2003	
Rusko	980	871	
India	979	773	
Gruzínsko	465	58	
Moldavsko	307	276	
Pakistan	289	108	
Čína	139	837	
Afganistan	135	239	
Bangladéš	127	557	
Arménsko 	89	186	
Poľsko	64	150	
Vietnam	62	27	
Turecko	51	31	
Irak	35	383	

Ostatné národnosti boli v počtoch menších ako 20 zaistených osôb.

Vízová politika

	Slovenská republika zosúladila svoju vízovú politiku s vízovou politikou EÚ podľa  v súčasnosti platného nariadenia Rady ES č.539/2001 o určení tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc, a tých krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení.

Vláda SR uznesením č. 604 dňa 27.júna 2001 schválila harmonizáciu vízovej politiky s vízovou politikou Európskej únie. Týmto dokumentom Slovenská republika vytvorila podmienky pre harmonizáciu svojej vízovej politiky s  nariadením Rady ES č. 539/2001, v dôsledku čoho SR spracováva vypovedanie a uzatváranie bezvízových dohôd s príslušnými štátmi:
•	Andorrské kniežatstvo - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Andorry s účinnosťou od 01.09.2003, 
•	Brazília – bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti bola podpísaná v novembri 2003, v súčasnosti sa čaká na ratifikáciu dohody brazílskou stranou. Vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Brazílie k 15.04.2004. 
•	Japonsko –zrušenie vízovej povinnosti s účinnosťou od 22.03.2002
•	Singapurská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Singapurskej republiky s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Spojené štáty mexické - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Spojených štátov mexických s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Uruguajská východná republika – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych občanov Uruguajskej východnej republiky s účinnosťou od 1. marca 2004, 
•	Venezuelská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Venezuelskej republiky s účinnosťou od 01.10.2003,
•	Osobitná administratívna oblasť Hongkong ČĽR - dňa 18.12.2002 bola podpísaná bilaterálna dohoda o zrušení vízovej povinnosti s Hongkongom,
•	Osobitná administratívna oblasť Macao ČĽR – zrušenie vízovej povinnosti s účinnosťou od 10. decembra 2003 
•	Honduraská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Honduraskej republiky s účinnosťou od 01.07.2003,
•	Nikaragujská republika - vláda SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Nikaragujskej republiky s účinnosťou od 01.08.2003,
•	Guatemalská republika – SR jednostranne zrušila vízovú povinnosť pre občanov Guatemaly k 01.10.2003,
•	Paraguaj – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych občanov Paraguajskej republiky s účinnosťou od 15. apríla 2004. Podpis Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Paraguajskej republiky predpokladáme v priebehu roku 2004 v Asuncióne pri príležitosti odovzdania poverovacích listín nového veľvyslanca SR so sídlom v Buenos Aires,
•	Kostarika – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych občanov Kostarickej republiky s účinnosťou od 1. marca 2004,
•	Bolívia – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Bolívijskej republiky s účinnosťou od 1. februára 2004,
•	Panama – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych občanov Panamskej republiky s účinnosťou od 1. decembra 2003
•	Salvádor – jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych občanov Salvádorskej republiky s účinnosťou od 1. decembra 2003
•	Brunei –  jednostranné zrušenie vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Bruneja Darussalamu s účinnosťou od 1. decembra 2003“ 

	Slovenská republika k 01.05.2004 úplne zosúladila svoju vízovú politiku s vízovou politikou štátov EÚ a s uvedeným nariadením Rady EÚ vo vzťahu k zoznamom štátov, ktorých občania potrebujú víza na vstup do Slovenskej republiky.
		
	Problematiku vydávania víz upravuje druhá časť zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a interné predpisy Ministerstva vnútra SR a Ministerstva zahraničných vecí SR. Zákon nadobudol účinnosť 1. apríla 2002. 
	Od 1. januára 2000 došlo k zmene formy udeľovania víz SR, a to vízovou nálepkou (uznesenie vlády SR č. 1090 z 8.12.1999). 

	Dňa 01.01.2004 nadobudol účinnosť zákon č. 606/2003 Z.z., ktorým bol novelizovaný zákon NR SR č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Osobitné ustanovenia týkajúce sa pobytu občanov Európskeho hospodárskeho priestoru a ich rodinných príslušníkov a vydávania víz inou diplomatickou misiou členského štátu EÚ v zastúpení nadobudli účinnosť k dátumu vstupu SR do EÚ, t.j. k 01.05.2004. Vo vzťahu k vízam novela obsahuje nové ustanovenie, ktoré umožňuje udelenie víza na základe medzinárodnej zmluvy diplomatickou misiou alebo konzulárnym úradom iného členského štátu EÚ v zahraničí.

	Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov obsahuje ustanovenia o druhoch  víz, podmienkach a spôsobe ich udeľovania. Ak je pobyt cudzinca podmienený vízom, môže mu byť udelené vízum: 
a)	letiskové tranzitné, 
b)	tranzitné,
c)	krátkodobé alebo
d)	dlhodobé.

Letiskové tranzitné vízum oprávňuje cudzinca zdržiavať sa v tranzitnom priestore verejného letiska na území Slovenskej republiky počas čakania na letecký spoj uvedený v letenke. 
Tranzitné vízum oprávňuje cudzinca na prejazd cez územie Slovenskej republiky pri jeho ceste z územia jedného štátu na územie tretieho štátu. Tranzit nesmie presiahnuť päť dní. Súčet dní viacerých tranzitov nesmie prekročiť 90 dní v jednom polroku. Policajný útvar môže udeliť cudzincovi tranzitné vízum na hraničnom priechode z humanitného dôvodu, ak cudzinec preukáže, že tranzit je naliehavý a nemohol ho predvídať, alebo udelenie víza je v záujme Slovenskej republiky.
Krátkodobé vízum oprávňuje cudzinca na jeden alebo viac vstupov a na dĺžku pobytu v ňom uvedenú; neprerušený pobyt ani súčet dní viacerých pobytov nesmie presiahnuť 90 dní v jednom polroku. Policajný útvar môže udeliť krátkodobé vízum na hraničnom priechode z humanitného dôvodu, ak cudzinec preukáže, že jeho vstup je naliehavý a nemohol ho predvídať, alebo je udelenie víza v záujme Slovenskej republiky, v týchto prípadoch platnosť udeleného víza nesmie presiahnuť 15 dní. 
Dlhodobé vízum oprávňuje cudzinca na vstup a pobyt na viac ako 90 dní v jednom polroku, ak je to potrebné na plnenie záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv.
Definície uvedených druhov víz sú plne v súlade s príslušnými vízami definovanými v Schengenskom dohovore. 

	Na udelenie víza nemá cudzinec právny nárok a na konanie o udelení víza sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní (toto neplatí, ak ide o udelenie víza rodinnému príslušníkovi azylanta v SR, a ak tento rodinný príslušník spĺňa podmienky podľa ustanovenia § 10 zákona 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Vízum je udeľované na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí a vo výnimočných prípadoch na hraničnom priechode len na základe súhlasu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, centrálneho vízového orgánu, ktorý je súčasťou úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru. Centrálny vízový orgán je určený na priame vydanie súhlasu k vydaniu víz Slovenskej republiky, konzultácie a vydávanie stanovísk k žiadostiam o vízum a o pozvanie.
Kontrola údajov o osobách žiadajúcich o slovenské vízum je postupne skvalitňovaná prepojením všetkých zastupiteľských úradov SR v zahraničí prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR a následne  Ministerstvom vnútra SR pomocou systému dátového prenosu (on-line).  K vybudovanému konzultačnému systému sú postupne pripájané všetky diplomatické misie a konzulárne úrady SR vydávajúce víza s ohľadom na koncepciu budovania siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí.

	Slovenská republika má vydaný zoznam štátov, u ktorých požaduje letiskové tranzitné víza, ktoré sú určené pre cudzincov podliehajúcich osobitnému vízovému režimu. Tento zoznam zodpovedá zoznamu, ktorý je používaný členskými štátmi EÚ.	

Podľa článku 5 ods. 3 Schengenského dohovoru, cudzincom, ktorí sú držiteľmi povolenia na pobyt alebo víz na viac vstupov vydaných niektorou zo zmluvných strán, alebo ak je to potrebné, tak oboch týchto dokladov, musí byť umožnený vstup za účelom tranzitu, pokiaľ ich mená nie sú na zozname  nežiadúcich osôb zmluvného štátu, ktorého vonkajšia hranica bude týmito cudzincami prekročená. Preto SR začala dňom 15.06.2004 vydávať tranzitné víza na príslušných hraničných priechodoch cudzincom tretích krajín, ktorí sú držiteľmi platných schegenských víz na viac vstupov alebo povolenia na pobyt na území niektorého z členských štátov EHP.
	Boj proti falšovaniu a pozmeňovaniu cestovných dokladov je súčasťou budovania integrovanej bezpečnosti štátnej hranice v boji proti organizovanému zločinu a nelegálnemu prisťahovalectvu do Európskej únie a preto ho považuje Slovenská republika, tak ako i členské štáty Európskej únie za dôležitý aspekt svojich spoločných záujmov. Jednou z úloh je podieľanie sa na vytvorení národného informačného systému FADO ( ďalej len IS FADO) v súlade so Spoločným opatrením z 3. decembra 1998, ktoré bolo prijaté Radou na základe čl. K.3 zmluvy Európskej únie, ktorá sa zaoberá problematikou uvedenia Európskeho archivačného systému do prevádzky (98/700/JHA). 
	Vydaním predpisu ministra vnútra o skúšobnej prevádzke informačného systému pri evidovaní informácií o výskyte nepravých a falšovaných cestovných dokladov, identifikačných kariet a víz sa pokročilo ďalej v realizácii informačného systému FADO. V súčasnosti na určených útvaroch Policajného zboru prebieha skúšobná prevádzka IS FADO, plní sa položková skladba o originály a niektoré falzifikáty cestovných pasov, identifikačných kariet a víz. Pracovná skupina začala na základe podkladov zaslaných z centrály IS FADO v Bruseli tieto analyzovať a pripravuje sa variant IS FADO kompatibilného s centrálou v Bruseli. Pri budovaní predmetného IS FADO bola prisľúbená pomoc Holandskej strany a poskytnutie svojho informačného systému zvaného „Edison“.
	MV SR vypracovalo “Projekt nových cestovných dokladov SR formátu Európskej únie”, ktorý vychádza z Rezolúcie zástupcov vlád členských štátov v rámci Rady Európy zo dňa 17. októbra 2000 (doplňujúce rezolúcie z  23.06.1981, z 30.06.1982 a z 10.07.1995
Obsahom projektu je komplexné zvýšenie ochrany vydávania cestovných dokladov od podania žiadosti, cez výrobu, transport a skladovanie čistopisov, ich personifikovania, dopravu vyplnených pasov k žiadateľovi, až po kontrolu ich pravosti. 	Projekt ráta, a to je z medzinárodného hľadiska zapojenia SR do EÚ veľmi dôležité, aj s dvomi krokmi na dosiahnutie bezpečného pasu. V prvom kroku je to centralizácia personifikácie, výber bezpečnej personifikačnej techniky a zavedenie ochrany na všetkých stupňoch manipulácie s pasmi. V druhom kroku doplnenie biometrických údajov do pasovej knižky, ich uloženie do strojom čitateľného prvku a vybavenie hraničných priechodov na ich kontrolu. Tiež zmena zasielania fyzických žiadostí do centra na elektronické zasielanie žiadostí. Projekt predpokladá zároveň vkladanie podpisov a fotografií do centrálneho registra obyvateľov. 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

•	zaviesť on-line prepojenie medzi  ZÚ a GK SR vydávajúcimi víza cez centrálnu databázu MZV SR s informačnými systémami MV SR pre účely vydávania víz. (čl.17); 
       T: do 31. decembra 2004
Stav plnenia:
V súčasnosti je zo 65 úradov pripojených 58. Prepojenie ostatných úradov sa rieši s prihliadnutím na koncepciu budovania siete ZÚ SR v zahraničí a logistické problémy na území druhých štátov. Predbežný termín komplexného dobudovania systému je stanovený do konca roka 2004.
•	v zmysle Rozhodnutia Rady EÚ č. 2004/512/ES, ktorým sa vytvára vízový informačný systém (VIS) vytvoriť technické podmienky na pripojenie k národnému styčnému bodu (NI-VIS), ktorý zabezpečuje spojenie s príslušným ústredným vnútroštátnym orgánom príslušného členského štátu a komunikačnú infraštruktúru medzi centrálnym vízovým informačným systémom (CS-VIS) a národnými styčnými bodmi. (čl.17)
T: vstupom SR do schengenského priestoru		
Stav plnenia:
SR má vybudovanú základnú infraštruktúru v podobe on-line konzultačného systému. V súčasnosti prebieha výberové konanie na dodávateľa systému na vydávanie víz. Nový vízový informačný systém financovaný z prostriedkov Schengenského prechodného fondu bude spĺňať požiadavky EÚ. Po zohľadnení technických špecifikácií na národný styčný bod, ktoré majú byť z EÚ dodané vo februári 2005 sa predpokladá jeho zavedenie do praxe v polovici roka 2005.
Na plnení tejto úlohy sa budú spoločne podieľať MZV a MV SR.
•	zabezpečiť vydávanie cestovného dokladu podľa formátu Európskej únie (čl.5);
T:  do 31.decembra 2004
Stav plnenia:
Vláda SR uznesením č.470/2003 schválila zámer Projektu nových cestovných dokladov Slovenskej republiky formátu Európskej únie. Na nové cestovné doklady vyčlenilo Ministerstvo financií SR v rozpočte kapitoly MV SR b.ú. účelovo  31.000,0 tis. Sk. Ministerstvo vnútra SR plní úlohy súvisiace so zabezpečením vydávania cestovných pasov Slovenskej republiky formátu Európskej únie tak, aby boli tieto vydávané od 1. januára 2005.
•	vypracovať manuál dokladov, ku ktorým môžu byť vydané víza (čl.17);
Termín: do 1. mája 2004;
Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne
Kritéria pre určenie dokumentov, ku ktorým môžu byť vydané víza sú uvedené v prílohe Annex č. 4 Spoločného manuálu. Aktuálna verzia Spoločného manuálu sa v súčasnosti prekladá do slovenského jazyka.  Manuál cestovných dokladov všetkých štátov sa postupne spracováva vo forme elektronického katalógu (IS FADO), ktorý je sprístupnený prostredníctvom siete MVNET na všetky hraničné priechody v rámci republiky. „Ostrá“ prevádzka IS FADO sa predpokladá vo štvrtom štvrťroku 2004.

•	novelizovať zákon č.145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch
Termín: po vstupe SR do schengenského priestoru
•	zabezpečiť primerane vyškolený personál na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí s cieľom odhaľovania nepravých a falšovaných dokladov a analyzovania migračných rizík (čl. 93, čl.9, 15 a 17)
T: trvale
Stav plnenia:
Úloha sa plní priebežne. V termíne od 14.04.  do 11.05.2004 prebehol cyklus odborných prednášok a školení konzulárnych úradníkov, ktorí budú v roku 2004 vyslaní na výkon konzulárnych funkcií a činností na zastupiteľské úrady SR v zahraničí. Odborné školenie konzulov, ktorí v súčasnosti pôsobia v zahraničí je naplánované na 18.-19.9.2004.

•	implementovať rozhodnutie Rady z 22. decembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa časť V.  bod 1.4 Spoločných konzulárnych pokynov a časť I. bod 4.2 Spoločnej príručky, pokiaľ ide o začlenenie požiadavky cestovného zdravotného poistenia ako jedného z podporných dokladov na udelenie jednotného vstupného víza. (2004/17/ES)
Termín: do vstupu SR do schengenského priestoru
Stav plnenia:
Podľa zákona č. 48/2002 o pobyte cudzincov je cudzinec povinný pri vykonávaní hraničnej kontroly na požiadanie predložiť doklad o zdravotnom poistení na úhradu nákladov spojených s poskytnutím zdravotnej starostlivosti na území SR.

•	implementovať rozhodnutie Rady z 13. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha 12 Spoločných konzulárnych pokynov a príloha 14a Spoločnej príručky o vízových poplatkoch (2003/454/ES)
Termín: do vstupu SR do schengenského priestoru
Stav plnenia:	
Podľa ustanovenia časti VII. bodu 4 Spoločných konzulárnych pokynov SR nevyberá správny poplatok za udelenie víza od rodinných príslušníkov občana EÚ.

•	implementovať rozhodnutie Rady z 8. marca 2004 týkajúce sa uzavretia Memoranda o porozumení medzi ES a Čínskou národnou turistickou organizáciou o vydávaní víz, týkajúcich sa hlavne turistických skupín z ČĽR (2004/265/ES)
Termín: k 1.októbru 2004
Stav plnenia:	
Čínska národná turistická agentúra (CNTA) oznámila, že uplatňovanie tejto dohody bude možné najskôr od 01.09.2004, nakoľko procedúra overovania cestovných agentúr a školenie pracovníkov potrvá dlhšie obdobie, ako sa pôvodne predpokladalo.

2. Medzinárodná policajná spolupráca

Efektívnosť schengenskej policajnej spolupráce je založená na niekoľkých zásadách:

•	operatívna výmena informácií s cieľom predchádzania i odhaľovania trestnej činnosti medzi centrálnymi národnými orgánmi, ako aj medzi orgánmi na regionálnej úrovni pri mimoriadnych situáciách. Výmena informácií na regionálnej úrovni je upravená bilaterálnymi dohodami o spolupráci.
•	vysoká technická úroveň komunikačného systému medzi orgánmi, ktoré navzájom spolupracujú;
•	výmena styčných dôstojníkov vyslaných do policajných zborov zmluvných strán;
•	nové spôsoby výkonu policajnej služby, napr. oprávnenie  pokračovať v prenasledovaní za tých istých podmienok aj na území inej zmluvnej strany alebo oprávnenie pokračovať v sledovaní na území inej zmluvnej strany bez predchádzajúceho súhlasu.

Opatrenia potrebné na implementáciu: 

•	uzavrieť dohody s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom na ministerskej úrovni upravujúce bilaterálnu policajnú spoluprácu  (čl.39,4,41,9);
Termín: do 1. mája 2004 
Stav plnenia:
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice bola podpísaná dňa 27. januára 2004 v Bratislave. NR SR svojím uznesením č. 953 zo dňa 13. mája 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice. Keďže boli splnené ústavné podmienky podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky, požiadalo MV SR medzinárodnoprávny odbor MZV SR o zabezpečenie príslušných ratifikačných opatrení pre nadobudnutie platnosti zmluvy. 
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice neobsahuje ustanovenia o cezhraničnom sledovaní.

Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach bola podpísaná dňa 23. marca 2004 vo Varšave. NR SR svojím uznesením č. 1037 zo dňa 23. júna 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach. 
	
Dňa  5.12.2003 bol podpísaný  Protokol o spolupráci Hraničnej stráže Poľskej republiky a Úradu hraničnej a cudzineckej polície P PZ v oblasti operatívnej ochrany štátnej hranice
	
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci bola podpísaná dňa 13. februára 2004 vo Viedni.  NR SR svojím uznesením č. 954 zo dňa 13. mája 2004 vyslovila súhlas so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Rakúskou republikou o policajnej spolupráci. Keďže podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky boli splnené ústavné podmienky, požiadalo MV SR medzinárodnoprávny odbor MZV SR o zabezpečenie príslušných ratifikačných opatrení súvisiacich s nadobudnutím jej platnosti

Návrh Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice bol maďarskej strane odovzdaný na stretnutí ministrov vnútra dňa 09. októbra 2003 v Bratislave. Maďarská strana na tento návrh reagovala informáciou, že pripravuje protinávrh uvedenej zmluvy, ktorý zašle slovenskej strane v priebehu mesiaca marec 2004. Následne slovenská strana obdržala telefonickú informáciu, že vnútroštátny proces prípravy maďarského návrhu tejto dohody sa predĺžil, preto maďarská strana predpokladá jeho zaslanie do konca júna 2004. Napriek tomu nebol protinávrh maďarskej strany do dnešného dňa zaslaný.    
•	upraviť postup príslušných orgánov pri cezhraničnom sledovaní a cezhraničnom prenasledovaní internou normou Ministerstva vnútra SR (čl. 40.1);                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                      
Termín: do 31. decembra 2005
Stav plnenia:
V nadväznosti na znenie stavu plnenia predchádzajúcej úlohy je termín plnenia tejto úlohy predĺžený do konca roku 2005 vzhľadom na prebiehajúce ratifikačné procesy k jednotlivým zmluvám a potrebe prijatia vykonávacích protokolov medzi partnerskými službami.
•	upraviť so zmluvnými stranami podmienky komunikácie v pohraničných oblastiach s cieľom umožniť výkon cezhraničného sledovania a prenasledovania internou normou Ministerstva vnútra SR  (čl.44.1);
Termín: do 31.decembra 2005
Stav plnenia:
V nadväznosti na znenie stavu plnenia predchádzajúcej úlohy je termín plnenia tejto úlohy predĺžený do konca roku 2005 vzhľadom na prebiehajúce ratifikačné procesy k jednotlivým zmluvám a potrebe prijatia vykonávacích protokolov medzi partnerskými službami.

•	uzavrieť dohody o spoločných pracoviskách na hraniciach s Rakúskom, Maďarskom, Českou republikou a Poľskom (čl.39.4,40.3,39.5);
Termín: do 31.decembra 2004
Stav plnenia:
Rakúska republika: Dňa 1. 6. 2003 vstúpila do platnosti Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o zriadení kontaktného pracoviska na diaľničnom hraničnom priechode Jarovce-Kittsee na štátnom území Slovenskej republiky, ktorá sa odvoláva na Zmluvu medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave z roku 1991. Pracovisko otvorilo svoju skúšobnú prevádzku 2. 7. 2003. Od 1. septembra 2004 na pracovisku slúži 7 policajtov v 24 hodinových nepretržitých prevádzkach. 
Poľská republika: Dňa 25. 3. 2004 prebehlo prvé kolo rokovaní o uzatvorení Dohody medzi hlavným veliteľom hraničnej stráže Poľskej republiky a riaditeľom úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia policajného zboru vo veci zriaďovania kontaktných bodov, ktorá vychádza z čl. 18 odseku 2 Zmluvy medzi Poľskou republikou a Slovenskou republikou o uľahčení v hraničnom vybavovaní v železničnej a cestnej doprave. Druhé kolo s predpokladom podpisu dohody je plánované na september. Následné zriadenie prvého spoločného pracoviska na hraničnom priechode Trstená-Chyžné sa plánuje k 1.10.2004.
Česká republika: zriadenie spoločných pracovísk na slovensko-českej hranici je zakotvené v článku 12 Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci v boji proti trestnej činnosti, pri ochrane verejného poriadku a pri ochrane štátnej hranice. Zo slovenskej strany už boli vykonané všetky legislatívne kroky vedúce k platnosti zmluvy. Očakáva sa už len výmena ratifikačných listín. Po nadobudnutí platnosti zmluvy bude uzatvorený vykonávací protokol medzi Ministerstvami vnútra Slovenskej a Českej republiky o zriadení spoločných pracovísk. Ich otvorenie sa plánuje k 1.1.2006
Maďarská republika: Od 1.5.2004 sa začala vykonávať Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ktorá umožňuje zriadiť spoločné pracoviská v zmysle článkov 35 – 37 uvedenej zmluvy. Je potrebné podpísať vykonávací protokol medzi Ministerstvami vnútra Slovenskej a Maďarskej republiky o konkrétnych formách spolupráce na spoločných pracoviskách. Ich otvorenie je plánované k 1.1.2006

•	uzavrieť bilaterálne dohody upravujúce podmienky vysielania styčných dôstojníkov do policajných orgánov iných zmluvných strán (čl.47.1);
Termín: do 31. decembra 2005
Inštitút vysielania styčných dôstojníkov do policajných orgánov iných zmluvných strán upravujú bilaterálne zmluvy o policajnej spolupráci, ktorých proces uzatvárania je uvedený v predchádzajúcich opatreniach. Z vyššie uvedeného dôvodu bolo potrebné zosúladiť uvedené plnenia s ostatnými opatreniami na 31.12.2005.

Readmisia

	Slovenská republika má v súčasnosti platných 18 readmisných dohôd:  s Ukrajinou, Českou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Rakúskou republikou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Slovinskou republikou, Macedónskou republikou, Rumunskom, Francúzskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Talianskou republikou, Juhoslovanskou zväzovou republikou, Spolkovou republikou Nemecko a Belgickým kráľovstvom, Luxemburským veľkovojvodstvom a Holandským kráľovstvom. 11 z týchto dohôd  je uzatvorených v súlade s Odporúčaním rady  z 30. novembra 1994 týkajúcim sa vzorovej bilaterálnej readmisnej dohody medzi členským štátom a treťou krajinou a Odporúčaním rady o vedúcich princípoch, ktoré treba dodržiavať pri vypracovávaní protokolov o implementácii readmisných dohôd (OJ No C 274 z 19.9.1996). Vláda Slovenskej republiky prijala dňa 15. augusta 2001 uznesením č. 736 návrh vzorovej readmisnej dohody.
	
	V roku 2004 sa stali pre Slovenskú republiku záväzné dohody, ktoré uzatvorilo Európske spoločenstvo s vládou Hong Kongu (platná od 1.3.2004) a Čínskou osobitnou administratívnou oblasťou Macao (platná od 1.6.2004).

Slovenská republika  v súčasnosti pripravuje readmisné dohody podľa odporúčaní EÚ, ako aj podľa vzorovej dohody SR s predpokladaným termínom ich uzavretia nasledovne: s Afganistanom (2006), s Albánskom (2004), s Helénskou republikou (2004), s Moldavskom (2004), so Švédskym kráľovstvom (2004, podpísaná 13.7.2004), s Bieloruskom (2005), Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (2005), so Švajčiarskom (2005), Ruskou federáciou (2005), s Indickou republikou (indická strana nemá záujem o uzatvorenie dohody), s Vietnamskou socialistickou republikou (2005) a s Pakistanom (2006).  
	Vykonáva sa revízia už existujúcich readmisných dohôd, ktoré nezodpovedajú uvedeným odporúčaniam a tieto sú pripravované nové. 

Opatrenia na implementáciu  k vyššie uvedenej problematike sú uvedené ku každej readmisnej dohode jednotlivo.

	Uzavreté readmisné dohody sa členia na 3 skupiny:					

1. readmisné dohody v súlade s odporúčaniami rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Francúzskej republiky o odovzdávaní a prijímaní (readmisii) osôb
k dohode chýba vykonávací protokol 	
20.03.1997
v platnosti od 02.08. 1997	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Talianskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení
k dohode chýba vykonávací protokol	
30.07.1998
v platnosti od 01.01. 1999	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Španielskeho kráľovstva o odovzdávaní a prijímaní osôb v nezákonnom postavení 
k dohode chýba vykonávací protokol	
3.03.1999
v platnosti od 11.12. 1999	
Dohoda medzi vládou SR a zväzovou vládou Juhoslovanskej zväzovej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb, ktoré nespĺňajú podmienky na vstup alebo pobyt na území druhého štátu
+ vykonávací protokol	
30.08.2001
v platnosti od 27.02.2002	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rakúskej republiky o readmisii osôb s neoprávneným pobytom
+ vykonávací protokol	
20.06.2002
v platnosti od 01.10.2002 	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládami Belgického kráľovstva, Luxemburského veľkovojvodstva a Holandského kráľovstva na druhej strane o readmisii osôb v nezákonnom postavení
+ vykonávací protokol
Slovenská republika notifikovala dohodu 18.06.2002, Luxembursko 17.02.2003, Holandsko 11.04.2003, čaká sa na notifikáciu Belgicka;	
21.05.2002
v platnosti od 1.5.2004	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Českej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej hranici
+ vykonávací protokol	
02.07.2002
v platnosti od 1.1.2004	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Maďarskej republiky o readmisii osôb na spoločnej štátnej hranici
+ vykonávací protokol	
12.09.2002
v platnosti od 15.11.2003	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Nemeckej spolkovej republiky o readmisii osôb
+ vykonávací protokol	
19.02.2003
v platnosti od 20.05.2003	
Dohoda  medzi Európskym spoločenstvom a vládou Hong Kongu, ktorý predstavuje špeciálny správny región Čínskej ľudovej republiky, o readmisii osôb, ktoré nemajú povolenie na pobyt	
27.11.2002
v platnosti od 1.3.2004	
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Čínskou osobitnou administratívnou oblasťou Macao o readmisii osôb zdržujúcich sa na území zmluvných strán bez povolenia	
13.10.2003
v platnosti od 1.6.2004	

2. readmisné dohody, ktoré sú čiastočne v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Rumunska o odovzdávaní a prijímaní občanov oboch štátov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny,
slovenská strana iniciovala rokovania o príprave novej readmisnej dohody, ktorá bude v súlade s odporúčaniami Rady, v novembri 2003 zaslaním svojho návrhu rumunskej strane	
20.09.1993
v platnosti od 01.02. 1994	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Chorvátskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, 
slovenská strana iniciovala rokovania o príprave novej readmisnej dohody, ktorá bude v súlade s odporúčaniami Rady, v novembri 2003 zaslaním svojho návrhu chorvátskej strane. Podpis tejto dohody predpokladáme v druhej polovici roku 2004 pri príležitosti plánovanej návštevy ministra vnútra Chorvátskej republiky v SR. Vzhľadom na to, že chorvátska strana sa doposiaľ nevyjadrila k návrhu, slovenská strana v júli 2004 požiadala o zaslanie oficiálneho stanoviska chorvátskej strany.	
29.4.1994
v platnosti od 13.03. 1996	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Bulharskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov,
Návrh novej dohody bol spracovaný v roku 2002, bulharská strana súhlasila s textom dohody, ktorý bol dohodnutý bez expertných rokovaní korešpondenčnou cestou a na slovenskej strane bol schválený vládou SR uznesením č. 123 zo dňa 10. 2. 2004. Čaká sa na ukončenie vnútroštátneho schvaľovania na bulharskej strane.
	
18.09.1995
v platnosti od 24.08.1996

uzavretie sa očakáva v roku 2004	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny,
macedónska strana nemá záujem rozšíriť readmisnú dohodu na cudzích štátnych občanov, a keďže dohoda predpokladá konsenz oboch zmluvných strán, bez súhlasu macedónskej strany nie je možné zosúladiť túto readmisnú dohodu s odporúčaniami Rady. Napriek tomu slovenská strana iniciovala rokovania o príprave novej readmisnej dohody, ktorá bude v súlade s odporúčaniami Rady, v januári 2004 zaslaním svojho návrhu macedónskej strane.	05.05.2000
v platnosti od 01.11.2002	

Uvedené dohody neobsahujú články o readmisii občanov tretích štátov. Ide o balkánske štáty, ktoré neboli pri rokovaniach ochotné pristúpiť k zaradeniu článkov o readmisii občanov tretích štátov a pre Slovenskú republiku mala v tom čase veľký význam ochota týchto štátov pristúpiť k preberaniu vlastných občanov, ktorí tvorili podstatnú časť migrantov na Slovensku.    

3. readmisné dohody, ktoré nie sú v súlade s odporúčaniami Rady č. 396Y0919(07) z 30.11.1994  a 396Y0919(08) z  24.07.1995

Názov dohody	Dátum podpisu
Dátum platnosti	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Poľskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice + vykonávací protokol 
Návrh novej dohody bol spracovaný v roku 2003, zaslaný poľskej strane, zatiaľ nebola doručená žiadna odpoveď	
08.07.1993
v platnosti od 12.11.1993	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice. Pokiaľ sa jedná o readmisnú dohodu s Ukrajinou dňa 22.05.2003 sa v Kyjeve uskutočnilo stretnutie delegácií konzulárnych odborov ministerstiev zahraničných vecí SR a UKR. Ukrajinská strana informovala o priebehu rokovaní s Európskou úniou o návrhu readmisnej dohody a obe strany dospeli k textu návrhu dohody. V tejto súvislosti ukrajinská strana oznámila, že nepredpokladá začatie rokovaní o slovenskom návrhu readmisnej dohody, vzhľadom na to, že SR sa od 1. mája 2004 stane členom EÚ.	
14.10.1993
v platnosti od 28.04. 1994	
Dohoda medzi vládou SR a vládou Slovinskej republiky o preberaní osôb na  štátnych hraniciach
Návrh novej readmisnej dohody bol spracovaný a zaslaný slovinskej strane v auguste 2003. Slovinská strana reagovala na slovenský návrh nótou zo dňa 17. 05. 2004, v ktorej informovala, že slovenský návrh dohody posúdila a považuje ho za vhodný základ pre rokovanie. Prerokovanie návrhu dohody na expertnej úrovni predpokladáme v priebehu roku 2004.	
14.09.1994
v platnosti od 24.05. 1995

2004
predpokladaný termín prerokovania návrhu na expertnej úrovni	

Spracované nové návrhy readmisných dohôd

Názov dohody	predpokladaný dátum uzatvorenia	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Helénskej republiky o readmisii osôb v nezákonnom postavení + vykonávací protokol
návrh prerokovaný na expertnej úrovni, na slovenskej strane predložený na medzirezortné pripomienkové konanie, uplatnené pripomienky zaslané gréckej strane. Vláda SR svojím uznesením č. 526 zo dňa 2. 6. 2004 vyslovila súhlas s uzavretím Dohody medzi vládou SR a vládou Helénskej republiky o readmisii osôb v nezákonnom postavení. Slovenská strana je pripravená na podpis uvedenej dohody.

vláda SR vyslovila súhlas s podpisom dohody 2.6.2004	
2004
očakávaný termín podpisu	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o readmisii osôb + vykonávací protokol
 návrh spracovaný 07. 06. 2001; britský protinávrh, ktorý bol slovenskej strane doručený v roku 2003, považuje slovenská strana za vhodný základ expertných rokovaní. Zároveň bol britskej strane navrhnutý aj termín uskutočnenia expertných rokovaní v priebehu mesiacov jún resp. september 2004.	
2004
očakávaný termín podpisu
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 07. 12. 2001; ruská strana v marci 2004 počas rokovaní na MZV SR oznámila pripravenosť začať rokovanie so slovenskou stranou o readmisnej dohode a ponecháva na slovenskej strane, či počká na uzavretie readmisnej dohody medzi RF a EÚ. Slovenská strana neplánuje začatie osobitných expertných rokovaní a počká na výsledky rokovaní EÚ a RF.
	
2005
žiadna odpoveď
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Indickej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 25. 07. 2001	Indická strana nemá záujem o uzatvorenie dohody	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Moldavskej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 15. 11. 2001 a zaslaný moldavskej strane prostredníctvom konzulárneho odboru MZV SR  listom zo dňa 20. 12. 2001. Napriek opakovaným urgenciám moldavská strana na uvedený návrh doteraz nereagovala.	
2004
žiadna odpoveď	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Vietnamskej socialistickej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
 návrh spracovaný 08. 04. 2002, vietnamská strana zaslala protinávrh v júni 2003, ktorý obsahoval ustanovenia neprijateľné pre slovenskú stranu, preto bol spracovaný nový návrh, ktorý bol zaslaný v auguste 2003 vietnamskej strane. V dňoch 7. – 8. júna 2004 sa v Bratislave uskutočnilo I. kolo expertných rokovaní k návrhu uvedenej dohody, v priebehu ktorého expertné skupiny prerokovali všetky články návrhu s výnimkou ustanovení článku 4 ods. 1 a 2, článku 5 ods. 2 a článku 9 ods. 1. Prerokovanie týchto článkov bude predmetom II. kola expertných rokovaní, ktoré by sa mali uskutočniť vo Vietname.	
2005
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Švédskeho kráľovstva o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný v roku 2002, text dohody dohodnutý na expertnom rokovaní v roku 2002 bol zosúladený korešpondenčnou cestou, v roku 2003 bol na slovenskej strane predmetom medzirezortného pripomienkového konania. Vláda SR svojím uznesením č. 1052 zo dňa 13. 11. 2003 vyslovila súhlas s uzavretím Dohody medzi vládou SR a vládou Švédskeho kráľovstva o readmisii osôb. Uvedená dohoda bola podpísaná v Bratislave dňa 13. 7. 2004.	
2003
návrh prerokovaný na expertnej úrovni

13.07.2004
podpis
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Albánskej republiky o readmisii osôb + vykonávací protokol
návrh spracovaný 09. 02. 2002, za predpokladu, že dohodnutý text reamisnej dohody medzi EÚ a Albánskou republikou bude podpísaný, slovenská strana nebude viesť osobitné rokovania o readmisnej dohode s albánskou stranou a bude uplatňovať readmisnú dohodu medzi EÚ a Albánskou republikou (slovenská strana bude zvažovať potrebu uzavretia vykonávacieho protokolu)
	
2004
albánska strana má záujem, posudzuje návrh	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Afganského islamského štátu o readmisii osôb
návrh spracovaný v roku 2002	
2006
žiadna odpoveď	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Islamskou republikou Pakistan o readmisii osôb
návrh spracovaný v roku 2002	
2006
žiadna odpoveď	
Dohoda medzi Federálnym zhromaždením Švajčiarska a vládou Slovenskej republiky o opätovnom povolení vstupu do krajiny, osobám s neoprávneným pobytom
Švajčiarska strana deklarovala záujem o uzavretie readmisnej dohody v októbri 2003 a začiatkom roku 2004 oznámila, že návrh takejto dohody zašle do konca roku 2004. 	

2005
	
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Bieloruskej republiky o readmisii osôb	
2005	

Všetky novo spracované návrhy readmisných dohôd sú plne v súlade s odporúčaniami Rady EÚ.

Vyhostenie

	Slovenská republika upravila vyhosťovanie zákonom č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vyhláškou Ministerstva spravodlivosti  SR č. 135/1994 Z. z. o vyhosťovaní osôb, ktorým bol súdom uložený trest vyhostenia. 
	V Slovenskej republike sú v súčasnosti v prevádzke 2 útvary policajného zaistenia pre cudzincov, ktorí majú byť z územia SR vyhostení, a to v Sečovciach a Medveďove s celkovou kapacitou 450 lôžok.

	Šiestu časť zákona o pobyte cudzincov tvoria ustanovenia o administratívnom vyhostení cudzinca z územia SR, ktoré je definované ako rozhodnutie policajného útvaru o ukončení pobytu cudzinca s určením lehoty na vycestovanie a času zákazu vstupu. 
	Zákon č.480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 20.6.2002 s účinnosťou od 1.1.2003, nahradil zákon NR SR č.283/1995 Z z. o utečencoch v znení zákona č.309/2000 Z. z. a zároveň novelizoval zákon č.48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov (§58 Prekážky administratívneho vyhostenia, ktorý do prijatia novely nebolo v súlade s čl.3 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.).
	S výnimkou cudzincov, ktorí podliehajú ochrane pred vyhostením na základe uvedených dokumentov, bude vyhostenie aplikované u osôb, u ktorých sa zistí, že nezákonne vstúpili alebo sa nezákonne zdržiavajú na území Slovenskej republiky, ďalej budú vyhosteniu podliehať cudzinci z dôvodu ohrozenia verejného poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj tí, ktorých žiadosť o azyl bola s konečnou platnosťou zamietnutá a nepreukáže sa žiadny nárok na ďalší pobyt. 

Dňa 10.03.2004 bola Národnou radou Slovenskej republiky schválená a 1. mája 2004 nadobudla účinnosť novela zákona o azyle (zákon č. 207/2004  Z.z.). V súčasnosti sa pripravuje nová novela zákona o azyle s cieľom implementovať smernicu Rady 2003/9/ES z 27. januára 2003, ktorou sa ustanovujú minimálne štandardy pre prijímanie žiadateľov o azyl. 
Úlohou predmetnej novely je zabezpečiť najmä harmonizáciu právnej úpravy Slovenskej republiky v oblasti azylu so smernicou Rady  2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov, “vytvoriť” predpoklady na implementáciu Dublinského nariadenia (Dublin II – Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov), a tiež upraviť niektoré ustanovenia zákona o azyle vzhľadom na poznatky z aplikačnej praxe.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

K vyššie uvedenej problematike nie sú potrebné opatrenia s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Justičná spolupráca v trestných veciach
	
Slovenská republika je zmluvnou stranou väčšiny multilaterálnych dohovorov a uzavrela množstvo dvojstranných medzinárodných zmlúv, ktoré upravujú právne vzťahy v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach.

V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi mnohostrannými zmluvnými dokumentmi :
•	Európsky dohovor o vydávaní (1957) 
•	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1959) 
•	Jednotný dohovor o omamných látkach (1961) 
•	Európsky dohovor o dohľade nad podmienečne prepustenými páchateľmi alebo nepodmienečne prepustenými páchateľmi (1964)
•	Dohovor o psychotropných látkach (1971)
•	Európsky dohovor o odovzdávaní trestného konania (1972) 
•	Protokol o zmenách Jednotného dohovoru o omamných látkach(1972)
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1975) 
•	Európsky dohovor o potlačovaní terorizmu (1977)
•	Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach (1978) 
•	Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o informáciách o cudzom práve (1978) 
•	Dohovor o odovzdávaní odsúdených osôb (1983) 
•	Európsky dohovor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (1987) 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

K vyššie uvedenej problematike nie je potrebný návrh opatrení s cieľom implementácie existujúcich právnych aktov tvoriacich tzv. Schengenské acquis.

Extradícia

	V oblasti extradície novelou Trestného poriadku (zákon č. 272/1999 Z. z.) bolo do právneho poriadku Slovenskej republiky zavedené skrátené vydávacie konanie.  Táto novela  umožňuje ratifikáciu Dohovoru Európskej únie o zjednodušenom vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ. Slovenská republika k tomuto dohovoru  pristúpi  po vstupe do Európskej únie. 

	V nadväznosti na novelu Ústavy SR (ústavný zákon č. 90/2001 Z. z.), ktorá s účinnosťou od 01.07.2001 odstránila ústavnú prekážku vydávania vlastných občanov, bol zákonom č. 253/2001 Z. z. novelizovaný § 21 ods. 1 Trestného zákona SR v tom smere, že vydávanie vlastných občanov cudzím štátom je síce naďalej týmto predpisom zakázané, avšak tento zákaz sa nevzťahuje na prípady, keď vyhlásená medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorými je Slovenská republika viazaná, ustanovuje povinnosť vydať vlastného občana. Z uvedeného vyplýva pripravenosť Slovenskej republiky plniť svoje záväzky vyplývajúce z ”extradičných” dohovorov EÚ. Citovaná novela Trestného zákona nadobudla účinnosť dňa 01.08.2001.

	Novela Trestného poriadku č. 422/2002 Z. z. upravila komplexne oblasť právneho styku s cudzinou v súlade s relevantnými medzinárodnými zmluvami a pripravila slovenskú legislatívu v tejto oblasti tak, aby bolo možné ratifikovať  zmluvy určené členským štátom Európskej únie. Zároveň precizovala  skrátené vydávacie konanie a zmenila i jeho názov na ”zjednodušené vydávacie konanie”. Uvedená novela Trestného poriadku nadobudla účinnosť 01.10.2002.
Národná rada Slovenskej republiky dňa 21. júna 2004 prijala zákon číslo 403/2004 o európskom zatýkacom rozkaze a zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 1. augusta 2004, na základe ktorého sa namiesto extradície medzi členskými štátmi Európskej únie, ktoré transponovali Rámcové rozhodnutie Rady z 13.6.2002 o Európskom zatýkacom rozkaze a vydávacom konaní medzi členskými štátmi EÚ, použije postup podľa európskeho zatýkacieho rozkazu.

Opatrenia potrebné na implementáciu:
	
•	vykonať analýzu možností uplatnenia vyhlásení k Schengenskému dohovoru a to v súvislosti s ustanovením čl. 55 a prehodnotiť možnosť vypracovania zoznamu písomností, ktoré je možné doručovať priamo poštou (v prípade vyhlásenia je potrebné určiť písomnosti, ktoré nemajú právne účinky, prípadne zvážiť vyhlásenie v rozsahu úpravy Dohovoru z roku 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi EÚ).  Vyhlásenia je potrebné robiť k ustanoveniam uvedeným v prílohe Aktu o pristúpení, ktorý ukladá záväzok uplatňovať relevantné ustanovenia Schengenského dohovoru. 
Gestor: Ministerstvo spravodlivosti SR, Generálna prokuratúra SR	
•	vykonať analýzu právnej povahy a postavenia článkov Schengenského dohovoru, ktoré sú súčasťou čl. 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia a následne prijatých právnych aktov, ktoré ich aktualizujú a upravujú, vo vzťahu k právnemu poriadku Slovenskej republiky.
Gestor: Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo vnútra SR. Generálna prokuratúra

	V súčasnosti existuje rozpor medzi čl. 31 Rámcového rozhodnutia o Európskom zatýkacom rozkaze, ktoré vylučuje použitie ustanovení o extradícii medzi členskými štátmi EÚ a čl. 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia, ktorý ukladá povinnosť aplikovať ustanovenia čl. 59-66 o extradícii. Ide o závažný rozpor, keďže Akt o podmienkach pristúpenia je aktom vyššej právnej sily. 

Schengenský informačný systém a Národná ústredňa SIRENE 

Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce P PZ (ďalej len ÚMPS P PZ) je od 01.04.2001 zodpovedný za budovanie a rozvoj Schengenského informačného systému (ďalej len SIS) v SR.

Schengenský informačný systém obsahuje výlučne tie kategórie údajov, ktoré sú poskytované každou zo zmluvných strán  a ktoré sú potrebné, podľa čl. 101 Schengenského dohovoru, pre účely vykonávania kontrol políciou a colníkmi, pre účely vydávania povolení k pobytu a pre účely preverovania žiadostí o udelenie víz. Týmto účelom zodpovedajú kategórie údajov vymenované v článkoch 95 až 100 Schengenského dohovoru. Pre potreby využívania SIS v rámci SR, ale hlavne vkladania národných údajov do Schengenského informačného systému je povinnosťou každej zmluvnej strany upraviť svoje národné informačné systémy relevantné pre SIS podľa štruktúry údajov stanovených v uvedenom dohovore. Ide o nasledovné kategórie údajov:
čl.95 -  údaje o osobách, ktorých  zatknutie sa žiada v súvislosti s ich vydaním, 
čl.96 - údaje týkajúce sa cudzincov tretích krajín, ktorým je zamietnutý vstup na schengenské územie,
čl.97 – údaje o nezvestných osobách alebo osobách, ktoré v záujme ochrany ich vlastnej bezpečnosti alebo odvrátenia nebezpečia, treba vziať do väzby,
čl.98 -  údaje týkajúce sa svedkov a osôb, ktoré sa v rámci trestného konania, musia dostaviť pred súd v súvislosti  s činmi, pre ktoré budú stíhané, alebo ktorým musí byť doručený rozsudok alebo povolanie k nástupu výkonu trestu odňatia slobody,
čl.99 - údaje o osobách alebo vozidlách, ktoré sú podľa predpisov národného práva zmluvnej strany vyhlasujúcej pátranie zaznamenané pre registráciu podliehajúcej zvláštnemu režimu alebo cielenej kontrole,
čl.100 - údaje, týkajúce sa vecí, ktoré sa požadujú k zaisteniu alebo k dôkaznému zaisteniu v trestnom konaní.

Podľa čl.108 je každá zmluva strana povinná zriadiť ústredný národný orgán zodpovedný za kvalitu, presnosť, zákonnosť národných údajov vkladaných do SIS. Takýmto orgánom je v každej schengenskej krajine pracovisko SIRENE (Suplementary Information Request at the national Entry), ktoré bolo v SR zriadené k 1.1.2004 v štruktúre úradu medzinárodnej policajnej spolupráce P PZ. Je to orgán pre spoluprácu a intenzívnu výmenu informácií medzi orgánmi činnými v trestnom konaní s cudzím prvkom. Ide o tzv. „manažérsky tím“ pre Schengenský informačný systém. Pracovisko SIRENE je subjekt na národnej úrovni, ktorý zabezpečuje výmenu všetkých dodatočných informácií, ktoré nemôžu byť zabezpečené Schengenským informačným systémom. Jeho hlavnými úlohami sú:
- slúži ako kontaktné pracovisko pre úrady SIRENE v ostatných zmluvných štátoch,
- zabezpečuje spojenie s národnými inštitúciami,
- poskytuje informácie o každom zázname podľa čl. 95 dohody ostatným pracoviskám SIRENE,
- zodpovedá za obsah údajov vkladaných so Schengenského informačného systému podľa Schengenského dohovoru,

Pre potreby vývoja tzv. schengenskej aplikácie, prostredníctvom ktorej budú policajti v rámci územia SR konzultovať SIS a v niektorých odôvodnených prípadoch aj vkladať údaje do SIS je predovšetkým potrebné upraviť národné informačné systémy polície relevantné pre SIS. 
V súvislosti s budovaním Schengenského informačného systému II je momentálne najprioritnejšia úloha riešiť úpravu národných policajných informačných systémov, bez ktorej nie je možné začať ostatné práce na Schengenskom informačnom systéme, t.j. prispôsobiť potrebám SIS položkové skladby, funkcie softvéru, technologickú platformu a prvky bezpečnosti, či už fyzickej alebo logickej.
V súčasnej dobe prebiehajú práce na budovaní centrálneho výpočtového strediska s jednotnou technologickou platformou. Jednotlivé informačné systémy budú postupne inovované a nasadzované na novej technologickej platforme s novým a jednotným užívateľským rozhraním. Termíny nasadenia inovovaných systémov sú prispôsobené potrebám nasadzovania informačných systémov súvisiacich s plnením schengenských štandardov (Schengenský informačný systém, IS VISA, a iné). Zároveň je v súčasnosti spracovávaný harmonogram budovania nových informačných systémov, ktoré doteraz v rámci PZ neboli prevádzkované a ktoré je potrebné vybudovať. 
 Po zverejnení výsledkov tendra na dodávku technického riešenia SIS II v rámci existujúcich schengenských štátov, je možné pristúpiť k vývoju a nákupu hardvéru pre potreby samotného SIS II v SR.

Vývoj a budovanie SIS v rámci SR si vyžaduje:
-	komplexnosť riešenia národných informačných systémov polície relevantných pre SIS, 
-	garantovanie bezchybnej nepretržitej prevádzky,
-	stabilitu personálu,
-	dostatok finančných prostriedkov. 
ÚMPS P PZ vypracovalo Projekt budovania a rozvoja Schengenského informačného systému a vláda SR tento projekt schválila aj s finančnými prostriedkami. K tomu Európska komisia poskytla pre potreby vývoja SIS II finančné prostriedky z tzv. Schengenského prechodného fondu.     

Opatrenia potrebné na implementáciu:
•	zosúladiť zloženie údajov v národných informačných systémoch s princípom kategorizácie údajov v SIS
Termín plnenia: do 31. decembra 2005
•	dobudovať infraštruktúru informačných systémov a sietí relevantných pre SIS II. v rámci existujúcich národných systémov v rámci SR
Termín plnenia: do 31. decembra 2005
•	vypracovanie interného predpisu upravujúceho výkon činností N SIS (manuál)
Termín plnenia: do 31. decembra 2006 (do dátumu pripojenia SR k C.SIS)
•	vyšpecifikovať kompetentné útvary oprávnené priamo požadovať údaje zo Schengenského informačného systému
Termín plnenia: do 31. decembra 2006 (do dátumu pripojenia SR k C. SIS)
•	vypracovať Návrh technickej realizácie vykonania priameho prístupu kompetentných útvarov MV SR k údajom SIS
Termín plnenia: do 31. decembra 2006 (do dátumu pripojenia SR k C.SIS)
•	vypracovať národný manuál pre pracovisko Národnej ústredne SIRENE
Termín plnenia: do 31. decembra 2006

3. Otázky týkajúce sa hraníc

Rušenie kontrol na vnútorných hraniciach a ochrana vonkajších hraníc
(články 2 - 8 Schengenského dohovoru)

Prekračovanie vnútorných hraníc (článok 2 Schengenského dohovoru)

V uvedenej oblasti je Slovenská republika viazaná najmä nasledujúcimi súvisiacimi predpismi:

SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2 – 26.04.94 – Opatrenie týkajúce sa zmien zameraných na odstránenie prekážok a obmedzení na cestných hraničných priechodoch na vnútorných  hraniciach 
SCH/Com-ex  (94) 29 Rev 2 – 22.12.94 – Vstup do platnosti Schengenského dohovoru zo dňa 19. júna 1990
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 – 20.12.95 – Schválenie dokumentu SCH/I  (95) 40 Rev 6 o postupe pre uplatňovanie čl. 2 odst. 2 dohovoru
SCH/Com-ex (98) 52 – 16.12.1998 – Príručka o cezhraničnej spolupráci
SCH/Com-ex (97) Decl 5 Rev – 24.06.97 – Závery seminára, ktorý sa konal v Lisabone v dňoch 14.- apríla 1997 o spoločných alternatívnych opatreniach prijatých jednotlivými štátmi Schengenu

Stav plnenia:
Opatrenia potrebné na implementáciu:
Podľa čl. 3 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia k Európskej únii môžu byť zrušené hraničné kontroly na vnútorných hraniciach nových členských štátov až na základe rozhodnutia Rady prijatého po overení v súlade s platným schengenským hodnotiacim postupom. Podmienkou je splnenie všetkých nevyhnutných podmienok pre uplatňovanie celého príslušného acquis  pristupujúcim členským štátom. Uvedené rozhodnutie prijme Rada po porade s Európskym parlamentom. 
Technickou podmienkou zrušenia hraničných kontrol na vnútornej hranici a pristúpenia nového členského štátu do spoločného schengenského priestoru je napojenie sa na Schengenský informačný systém II kategórie. Vzhľadom na skutočnosť, že Európska únia do súčasnej doby neurčila strategický dátum pre rozšírenie schengenského priestoru je príprava v SR orientovaná k referenčnému dátumu tak, ako je to v susedných krajinách (v Českej republike, Poľskej republike a v Maďarskej republike), t. j. k roku 2007, čo je najbližší možný termín sprevádzkovania Schengenského informačného systému II kategórie. 
Na zabezpečenie splnenia všetkých podmienok pre vstup SR do spoločného schengenského priestoru je v súčasnosti v podmienkach ministerstva vnútra spracovávaný materiál „Stratégia vybudovania ochrany vnútornej hranice schengenského typu v súvislosti so zrušením kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi Európskej únie“. Základným cieľom stratégie je vytvorenie legislatívnych, organizačných a technických podmienok pre úplnú implementáciu Schengenského acquis.
Vnútorná štátna hranica je definovaná v § 8 zákona č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice a je ňou „spoločná pozemná hranica Slovenskej republiky so zmluvnými štátmi, ako aj letiská pre vnútroštátne lety“. V prípadoch potreby zabezpečenia ochrany verejného poriadku alebo bezpečnosti štátu zákon ochrane štátnej hranice priznáva vláde SR právo, po prerokovaní s ostatnými zmluvnými štátmi nariadením ustanoviť, že po obmedzený čas sa budú na vnútorných hraniciach vykonávať opatrenia podľa tohto zákona, a to v rozsahu a spôsobom, ktorý zodpovedá danej situácii (uvedené ustanovenia Schengenského dohovoru sa začnú prakticky uplatňovať až po pričlenení sa SR k schengenskému priestoru). 
Dňom 1. mája 2004 boli zrušené pravidelné colné kontroly na existujúcich hraničných priechodoch SR s členskými štátmi Európskej únie. V súčasnosti je na týchto hraničných priechodoch vykonávaná iba hraničná kontrola príslušníkmi služby hraničnej a služby cudzineckej polície a príslušníkmi hraničných orgánov susedných členských štátov Európskej únie. Na tento účel boli spracované nové režimové dohody.
V súvislosti s postupnou liberalizáciou výkonu hraničných kontrol na hraniciach SR so susednými členskými štátmi Európskej únie bol dňom 1. júla 2003 zavedený systém „zjednodušenej hraničnej kontroly“. Podstatou tohto systému je zrýchlenie procesu výkonu hraničnej kontroly, kedy sa u št. príslušníkov vybraných štátov nevykonávajú systematické previerky v informačných systémoch PZ. Na týchto hraničných priechodoch je zároveň od 1. mája 2004  hraničná kontrola cestujúcich vykonávaná na jedno zastavenie (spoločná kontrola s príslušníkmi susedných hraničných orgánov). 
	
•	schváliť „Stratégiu vybudovania ochrany vnútornej hranice schengenského typu v súvislosti so zrušením kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi Európskej únie“ vládou SR. 
Termín splnenia: schválenie materiálu vládou SR v mesiaci október 2004
•	 	prispôsobiť infraštruktúru a prijať organizačno-technické a personálne opatrenia pre prípad dočasného zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach; 
•	prijať organizačno-technické a personálne opatrenia v prípade potreby dočasného zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach, letiskách a riečnom hraničnom priechode; 
Termín: najneskôr 6 mesiacov pred predpokladaným termínom zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach v zmysle Schengenského dohovoru.
Gestor: Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo dopravy SR
Stav plnenia k 01.09.2004:
Úloha plnená priebežne

Prekračovanie vonkajších hraníc (články 3-8 Schengenského dohovoru)

Súvisiace predpisy:

SCH/Com-ex (94) 2 –26.04.94 – Udeľovanie jednotných víz na hraniciach 
SCH/Com-ex  (94) 16 rev – 21.11.94 – Získavanie spoločných vstupných a výstupných pečiatok (vzťahujúcich sa k SCH/Gem-Handb (93) 15, SCH/I-Front (94) 43)
SCH/Com-ex (94 17 rev 4 – 22.12.94  - Zavedenie a používanie schengenského acquis na letiskách 
SCH/Com-ex (94) 25 – 22.12.94 Výmena štatistických údajov o udeľovaní víz
SCH/Com-ex (95) 21 – 20.12.95 – Rýchla výmena štatistických a materiálnych údajov medzi štátmi Schengenu o možných ťažkostiach na vonkajších hraniciach 
SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 – 21.04.98 – Správa o činnosti “task force”
SCH/Com-ex (98) 26 def. – 16.09.1998 – Zriadenie stáleho výboru schengenskej vykonávacej dohody
SCH/Com-ex (98)  35 rev 2 – 16.09.1998 – Odstúpenie Spoločnej príručky kandidátskym krajinám
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu
SCH/Com-ex (98) 52 – 16.12.1998 – Príručka o cezhraničnej policajnej spolupráci
SCH/Com-ex (98) 58 rev – 16.12.1998 – Správa stáleho výboru o vykonávaní vykonávacej dohody Nemeckou spolkovou republikou 
SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 – 28.04.1999 Styční dôstojníci
SCH/Com-ex (99) 13 – 28.04.1999  Stiahnutie starého znenia príručky a spoločnej konzulárnej inštrukcie a prijatie nového znenia
SCH/Com-ex (93) decl 6 – 14.12.93 – Opatrenia pre spoluprácu medzi orgánmi zodpovednými za hraničné kontroly 
SCH/Com-ex (94) decl 8 – 27.06.94 – Vonkajšie hranice
SCH/Com-ex (97) decl 4 – 24.06.97 – Výročná správa o situácii na vonkajších hraniciach štátov, ktoré vykonávajú vykonávaciu dohodu už medzi 1. januárom a 31. decembrom 1996
SCH/Com-ex (98) decl 10 – 16.12.1998 – Bezpečnosť na vonkajších hraniciach Schengenu z hľadiska systému integrovaných bezpečnostných filtrov 
SCH/Com-ex (98) decl 11 rev – 16.12.1998 – Výročná správa za rok 1997 o situácii na vonkajších hraniciach Schengenu 
SCH/C (98) 117 – 27.10.1998 – Akčný plán boja proti nedovolenému prisťahovalectvu 
2001/420/EU Úprava častí Spoločných konzulárnych inštrukcií a Spoločnej príručky 
2000/ 751/EC Odtajnenie niektorých častí Spoločnej príručky
2001/C 73/05 Portugalská iniciatíva – kontrola a dohľad na hraniciach
Nariadenie rady (EC) 2414/2001 zo dňa 07.12.2001 o zmene nariadenia rady (ES) č.539/2001, ktoré stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekračovaní vonkajších hraníc a krajín, ktorých štátni príslušníci sú o vízovej povinnosti oslobodení
Návrh nariadenia rady zo dňa 10.12.2002 o zmene nariadenia rady (ES) č.539/2001, ktoré stanovuje zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať vízum pri prekročení vonkajších hraníc a krajín, ktorých štátni príslušníci sú od vízovej povinnosti oslobodení (15392/02 VISA 181 COMIX 699) 
Nariadenie rady (EC) 790/2001 zo dňa 24.04.2001, ktorým sa rade ponechávajú vykonávacie právomoci pokiaľ sa jedná o určité podobné ustanovenia a praktické postupy pri vykonávaní hraničných kontrol a dozoru
2002/587/EC Rozhodnutie rady zo dňa 12.07.2002 o revízii Spoločnej príručky 
2002/352/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25.04.2002 o revízii Spoločnej príručky
2002/353/EC Rozhodnutie rady zo dňa 25.04. 2002 o odtajnení časti II Spoločnej príručky prijatej Výkonným výborom vytvoreným na základe Schengenskej vykonávacej dohody zo dňa 14. júna 1985
Zoznam odporúčaní pre správnu aplikáciu Schengenského acquis a najlepšie postupy: Hranice + vyhostenie a readmisia (5018/1/02 REV 1 LIMITE SCH-EVAL 1 COMIX 703, prijaté 08.02.2002)
Plán ochrany vonkajších hraníc členských štátov Európskej únie (10019/02 FRONT 58 COMIX 398, prijaté 14.06.2002) 
Rozhodnutie Rady určujúce minimálne znaky, ktoré majú byť použité na označenie hraničných priechodov na vonkajších hraniciach  (z 13.01.2004 - 16184/03)
Rozhodnutie Rady z 29.04., ktorým sa mení a dopĺňa Spoločná príručka za účelom doplniť ustanovenie pre cielené hraničné kontroly maloletých so sprievodom.
	
Dĺžka hraníc
Dĺžka štátnej hranice Slovenskej republiky je 1.662,8 km.

štátna hranica
s	počet oddelení hraničnej kontroly PZ	dĺžka štátnej hranice (v km)	
Maďarskom	29	664,7	
Ukrajinou	9	98,5	
Poľskom	25	541,1	
Českou republikou	18	251,8	
Rakúskom	14	106,7	
letiská  (+ prístav Bratislava)	6		
SPOLU	 101	1 662,8	

Stav plnenia:
Podľa čl. 3 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia nových členských štátov k Európskej únii, ustanovenia Schengenského acquis, ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto Aktu (tzv. I. kategória Schengenského acquis), ako aj všetkých ostatných takých aktov, ktoré budú prípadne vydané predo dňom pristúpenia, budú dňom pristúpenia pre Slovenskú republiku záväzné a v nej uplatňované. Aplikácia ustanovení Schengenského acquis uvedených v prílohe I Aktu novými členskými štátmi má zaručiť dosiahnutie vysokej úrovne kontrol na vonkajších schengenských hraniciach. Táto vysoká úroveň kontrol má byť zabezpečená tak na vonkajších hraniciach EÚ, ako aj na vnútorných hraniciach EÚ, ktoré majú v súčasnosti štatút dočasnej vonkajšej schengenskej hranice.
Nadobudnutím účinnosti zákona č. 606/2003 Z. Z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002  o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tzv. euronovela nadobudla účinnosť 1. 1.2004) bola vykonaná implementácia najmä tých ustanovení Schengenského acquis, ktoré sú pre SR od 1. mája 2004 záväzné. V súčasnosti je spracovaná ďalšia novelizácia zákona o pobyte cudzincov, ktorá má zabezpečiť úplnú implementáciu Schengenského acquis I. kategórie (zapracovanie povinnosti prepravcov pri preprave št. príslušníkov tretích krajín).
Prijatím nového zákona č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice bola zabezpečená ďalšia nevyhnutná implementácia Schengenského acquis do právneho poriadku Slovenskej republiky. Zákon rozširuje pôsobnosť Policajného zboru pri plnení úloh na úseku zabezpečovania ochrany štátnej hranice. Vymedzuje zabezpečovanie ochrany štátnej hranice v dvoch priestoroch, a to do vzdialenosti 5 kilometrov od štátnej hranice a do vzdialenosti 40 kilometrov od štátnej hranice. Rozširuje oprávnenia policajta pri zabezpečovaní ochrany štátnej hranice a umožňuje použitie technických prostriedkov, ktoré zisťujú, dokumentujú a zabraňujú nedovolenému prekračovaniu štátnej hranice. Po zrušení kontrol na vnútorných hraniciach EÚ bude prioritnou úlohou zabezpečenie ochrany štátnej hranice s Ukrajinou (plus schengenské letiská), ktorá sa stane vonkajšou hranicou schengenského priestoru. Požiadavky na splnenie podmienok zabezpečenia tohto úseku štátnej hranice musia byť splnené už pred vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru. Na tento účel bol v podmienkach Ministerstva vnútra vypracovaný materiál s názvom „Návrh systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou“ V obsahu materiálu sú rozpracované zásady a opatrenia na zabezpečenia ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou, ktoré sú rozvrhnuté do 3 etáp.
I.	etapa ( rok 2004) - dobudovanie technických zariadení (bázové stanice) v celom úseku ŠH s Ukrajinou pre pokrytie signálom v systéme SITNO. Uvedený systém má byť sprevádzkovaný do konca roku 2004,
II.	etapa (rok 2005) - realizovať schválený systém technickej ochrany štátnej hranice SR s Ukrajinou,
III.	etapa (rok 2006) - ukončenie realizácie schváleného systému technickej ochrany štátnej hranice SR s Ukrajinou.
Uvedený materiál navrhuje technické zabezpečenie ochrany slovensko-ukrajinskej hranice, avšak berie do úvahy výstavbu nových budov pre oddelenia hraničnej kontroly lokalizované na slovensko-ukrajinskej hranici a odbor hraničnej polície v Sobranciach, ktorá je predmetom samostatného materiálu. Tieto dva materiály by mali vyústiť do vypracovania spoločného komplexného realizačného projektu ochrany vonkajších hraníc EÚ. Finančné krytie bolo schválené z prostriedkov programu PHARE 2002 a Schengenského prechodného fondu. 

Hraničné priechody
	V súčasnej dobe má Slovenská republika 77 hraničných priechodov (ďalej len ”HP”) a 8 verejných letísk so štatútom medzinárodného letiska. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru budú mať štatút medzinárodného letiska schengenského typu len letisko M. R. Štefánika Bratislava, letisko Košice a letisko Poprad- Tatry. Slovenská republika má navyše s Poľskou republikou ešte 13 hraničných priechodov určených výlučne pre malý pohraničný styk a 28 miest na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu.
 So všetkými susednými štátmi (okrem Ukrajiny) má Slovenská republika  uzatvorené vzájomné bilaterálne zmluvy o uľahčení hraničného vybavovania na spoločných hraničných priechodoch v cestnej, železničnej a vodnej doprave. Rozvoj spolupráce na spoločných štátnych hraniciach je zameraný na uzatváranie dohôd umožňujúcich činnosť spoločných kontaktných pracovísk, spoločných hraničných pracovísk, spoločného hliadkovania na tzv. „zelenej hranici“, ako aj spoločných bezpečnostných projektov zameraných na boj proti nelegálnej migrácii a prevádzačstvu.
Na splnenie požiadaviek implementácie Schengenského acquis má byť systém ochrany štátnej hranice založený na fungujúcej spolupráci hraničných orgánov susedných štátov. Úrad hraničnej a cudzineckej polície v tejto oblasti spolupracuje s hraničnými orgánmi susedných štátov pri zriaďovaní spoločných kontaktných pracovísk. 

Česká republika

•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 24.05.1999. 
V súčasnosti prebieha proces revízie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti a Doplnok prílohy zo dňa 31. decembra 1993 a Dodatku k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Českej republiky o zrušení vízovej povinnosti zo dňa 29. októbra 1992.

Rokovania o zmene Zmluvy medzi SR a ČR o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach v znení Dodatku k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach boli ukončené a text Zmluvy o zmene uvedenej zmluvy bol obidvoma stranami podpísaný. Text zmluvy sa v súčasnosti nachádza v parlamentoch oboch zmluvných strán pričom do dnešnej doby nebol ratifikovaný.

Maďarská republika

•	 Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 2003.
•	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vykonávaní Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave zo dňa 9. októbra 2003.
•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o režime a spolupráci na spoločnej štátnej hranici zo dňa 28.06.1995,
 
Poľská republika

•	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o hraničných priechodoch, o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu a o zásadách prekračovania štátnej hranice mimo hraničných priechodov dňa 1. júla 1999.
•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o malom pohraničnom styku zo dňa 6. decembra 1996 v platnom znení
•	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v cestnej a železničnej doprave zo dňa 29. júla 2002.

Rakúska republika

•	Zmluva medzi Českou a Slovenskou Federatívnou Republikou a Rakúskou republikou o uľahčení hraničného vybavovania v železničnej, cestnej a vodnej doprave zo dňa 17.06.1991.

•	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a rakúskou spolkovou vládou o zriadení hraničných vybavovacích miest a vykonávaní hraničného vybavovania v železničnej doprave počas jazdy zo dňa 28. apríla 2004.

Platnosť uvedených zmlúv  neznamená prekračovanie osôb a prejazd dopravných prostriedkov cez štátnu hranicu bez vykonávania  hraničnej kontroly. Príslušné zmluvné strany podpísali tieto dohody s cieľom:  
- upevnenia hraničnej spolupráce a rozvoja susedských vzťahov, 
- uľahčiť kontrolu osôb, tovaru a dopravných prostriedkov prekračujúcich štátnu hranicu v cestnej, 
železničnej a  vodnej doprave. 

Prehľad hraničných priechodov Slovenskej republiky: 
štátna hranica s
	cestné HP
	železničné HP	riečne HP	turistický	SPOLU	
Maďarskom	16	7	2	1	26	
Ukrajinou	2	2			4	
Poľskom	11	3		1	163	
Českou republ. 	16	7			23	
Rakúskom	4	2	2		8	
Letiská	--	--	--	--	8	
	47	20	4	2	85	

Prekračovanie štátnej hranice na iných miestach ako na určených hraničných priechodoch je možné iba v prípadoch, v ktorých to ustanovuje medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná. 

Na jednotlivých hraničných priechodoch sa osvedčil Informačný systém služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície BORIS na kontrolu osôb a motorových vozidiel a jeho dobudovaním sa výrazným spôsobom zvýši účinnosť odhaľovania prevážaných odcudzených motorových vozidiel na hraničných priechodoch. Systém slúži i ako operatívno-pátrací prostriedok po osobách. Doplnením systémov sa urýchli identifikácia motorových vozidiel a uľahčenie vybavovacieho  procesu na hraničných priechodoch. 
Kľúčovou úlohou v oblasti informatiky je tiež kvalitné dátové prepojenie medzi základnými útvarmi služby cudzineckej a služby hraničnej polície a centrálnym útvarom.
S cieľom zabezpečenia plynulého vybavovania cestujúcich na hraničných priechodoch sú oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru vybavované čítačkami cestovných dokladov.  Ich doplnením sa skvalitní a urýchli vybavovací proces, kontrola osôb, kontrola pravosti cestovných dokladov, vstup a výstup záujmových osôb a registrácia vízových cudzincov.

Organizácia a štruktúra služby hraničnej polície a služby cudzineckej  polície 

Ochranu štátnych hraníc Slovenskej republiky zabezpečuje Policajný zbor prostredníctvom služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície podľa zákona č.171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
	Služba hraničnej a služba cudzineckej polície pri plnení uvedenej úlohy zabezpečuje ochranu tzv. „zelenej“ štátnej hranice, kontroluje splnenie podmienok pri prekračovaní štátnej hranice v miestach hraničných priechodov a na medzinárodných letiskách a pôsobí na úseku cudzineckej a pasovej agendy. Popri uvedenej činnosti zároveň plní i úlohy na úseku boja proti organizovanému zločinu, zabezpečovaní verejného poriadku, dohľade nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky v blízkosti štátnej hranice a spolupôsobenia pri ochrane civilného letectva.
	 
	Pri plnení týchto úloh služba cudzineckej a služba hraničnej polície  spolupracuje s ostatnými službami Policajného zboru, mimorezortnými orgánmi (orgány colnej správy, ozbrojené sily a národné bezpečnostné služby), zahraničnými policajnými orgánmi a organizáciami, fyzickými a právnickými osobami.
	Na zabezpečenie postupného splnenia požiadaviek ochrany štátnej hranice v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do EÚ a schengenského priestoru boli vypracované nasledovné koncepčné dokumenty:

•	Koncepcia služby hraničnej a cudzineckej polície v perspektíve zapojenia Slovenskej republiky medzi štáty Schengenskej dohody - ochrana vonkajšej hranice Európskej únie - účelom prijatej koncepcie je prispôsobiť výkon ochrany štátnych hraníc SR štandardom platným v členských štátoch EÚ a Schengenskému dohovoru;
•	Stratégia vybudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu;
•	Koncepcia Policajného zboru na úseku ochrany ochrany štátnej hranice a cudzineckej agendy do roku 2006 s výhľadom do roku 2010;
•	Návrh systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou;
•	V súčasnosti sa vo vnútrorezortnom pripomienkovom konaní nachádza ďalší materiál „Stratégia vybudovania ochrany vnútornej hranice schengenského typu v súvislosti so zrušením hraničných kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi EÚ.

Na zabezpečenie efektívnej a systematickej ochrany štátnej hranice v súlade so schengenskými požiadavkami s cieľom skvalitniť riadenie služby hraničnej a služby cudzineckej polície bol dňa 1.4.2001 zriadený úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru (ďalej len ÚHCP) s celoštátnou pôsobnosťou, ktorý sa v súčasnosti člení na:	
•	centrálnu úroveň – úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru
•	krajská úroveň – odbory hraničnej a cudzineckej polície v jednotlivých krajoch a odbor hraničnej polície Sobrance pre úsek štátnej hranice s Ukrajinou (zriadený 1.1.2004),
•	miestna úroveň – výkonné útvary – oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru (zelená hranica aj hraničné priechody).
Hlavným cieľom novej štruktúry bolo vyčlenenie odborov hraničnej a cudzineckej polície z organizačnej štruktúry krajských riaditeľstiev Policajného zboru a ich priame podriadenie pod úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru. 
Nové organizačné členenie ÚHCP zohľadňuje špecifiká vyplývajúce z líniového riadenia služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície, znížil sa počet stupňov riadenia, konkretizovali sa úlohy a zodpovednosť jednotlivých útvarov.
V marci 2001 bol vedením Ministerstva vnútra SR odsúhlasený ”Projekt profesionalizácie ochrany štátnej hranice”, ktorým sa vypracoval plán postupného znižovania počtu vojakov základnej služby útvaru vojsk hraničnej polície ( ďalej len ”projekt profesionalizácie”). Jeho realizácia bola ukončená k 1.januáru 2003, kedy vojaci základnej služby skončili svoju činnosť pri ochrane štátnych hraníc. Od 1.januára 2003  ochranu štátnej hranice zabezpečuje špeciálne školený profesionálny personál výkonných útvarov zodpovedných za ochranu štátnej hranice.
 	K zvýšeniu operatívnej ochrany štátnej hranice bola dňa 1.4.2002 zriadená Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii s celoštátnou pôsobnosťou, poverená operatívnym spôsobom odhaľovať, dokumentovať a postihovať trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou. Je  výkonným, analytickým, organizačným, koordinačným aj koncepčným pracoviskom ÚHCP v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a inej cezhraničnej trestnej činnosti. Národná jednotka predchádza, odhaľuje a dokumentuje trestnú činnosť spojenú s nelegálnou migráciou a inou cezhraničnou trestnou činnosťou s pôsobnosťou na celom území Slovenskej republiky, až po medzinárodne organizovanú nelegálnu migráciu. 
	V rámci procesu tvorby samostatných hraničných orgánov zodpovedných za ochranu štátnej hranice a hraničnú kontrolu schopných zabezpečiť vysokú úroveň ochrany vonkajšej hranice EÚ boli dňom 1.9.2002 zriadené oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru, ktoré vznikli zlúčením existujúcich oddelení cudzineckej polície Policajného zboru a hraničných oddelení Policajného zboru. Tieto nové útvary na určených úsekoch štátnej hranice zabezpečujú vykonávanie kontroly prekračovania štátnej hranice v miestach hraničných priechodov a na medzinárodných letiskách a ochranu „zelenej hranice“.
	Slovenská republika kladie veľký dôraz na zabezpečenie účinnej ochrany svojich hraníc a zvlášť sa sústreďuje na ochranu štátnej hranice s Ukrajinou, vonkajšiu hranicu Európskej únie. 
	K 1.1.2004 bol zriadený odbor hraničnej polície Sobrance v počte 10 tabuľkových miest, ktorý riadi a zodpovedá za ochranu zelenej štátnej hranice a vykonávanie hraničnej kontroly na hraničných priechodoch v úseku štátnej hranice s Ukrajinou. Zároveň tomuto odboru boli podriadené základné útvary, ktoré boli odčlenené od odborov hraničnej a cudzineckej polície Prešov a Košice.
	Efektívne plnenie úloh na štátnej hranici s Ukrajinou si vyžaduje ďalšie zvýšenie tabuľkových počtov policajtov na jednotlivých oddeleniach hraničnej kontroly PZ tak, aby sa priblížili požadovanému štandardu ochrany vonkajšej hranice EÚ tzv. schengenského typu (2,5-3 policajta na jeden kilometer štátnej hranice).
	Od 1.10.2004 bude odbor hraničnej polície Sobrance posilnený o ďalších 27 policajtov. Ďalej bolo  zriadené oddelenie výkonu služby, centrálne riadiace pracovisko a mobilná zásahová jednotka.
	Ide o nasledovné zvýšenia tabuľkových počtov policajtov na jednotlivých oddeleniach hraničnej kontroly PZ:

Názov OHK PZ	Stav v roku 2002	 Stav k 1.1.2004	Plánovaný stav	Rozdiel	
Beňatina	34	41	50	9	
Čierna nad Tisou	44	50	59	5	
Maťovské Vojkovce	33	40	45	5	
Petrovce	31	41	50	9	
Ubľa	49	60	70	10	
Ulič	31	41	50	9	
Veľké Slemence	28	40	45	5	
Vyšné Nemecké	67	72	80	8	
Zboj	31	41	53	9	
Celkom	348	426	502	69	

	Konečný stav policajtov na základných útvaroch dislokovaných na štátnej hranici s Ukrajinou k 1.10. 2004 bude 502 policajtov a minimálny tabuľkový stav na každom oddelení hraničnej kontroly Policajného zboru 45 policajtov. Úsek štátnej hranice s Ukrajinou v dĺžke 98,5 km bude  zabezpečovať celkom 539 policajtov (502 na základných útvaroch a 37 policajtov odboru hraničnej polície Sobrance).

	Na zabezpečenie plnenia úloh na úseku zabezpečenia ochrany štátnej hranice bolo na rok 2000 vyčlenených 77,4 milióna Sk, na rok 2001 37,4 milióna Sk a na rok 2002 58 miliónov Sk. V rámci čerpania týchto prostriedkov došlo k doplneniu a obmene automobilovej techniky (predovšetkým terénnych vozidiel), zakúpeniu snežných skútrov, modernizácii informačných systémov na jednotlivých oddeleniach a zakúpenie špeciálnej techniky (prístroje na nočné videnie, prístroje na odhaľovanie falošných a pozmenených cestovných dokladov, čítačky cestovných dokladov a pod.).
Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky v roku 2003 bol spracovaný „Návrh systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou“. Uvedený materiál vychádzal zo súčasného stavu vybavenosti technickými prostriedkami u jednotlivých oddelení hraničnej kontroly dislokovaných na úseku štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. Sú v ňom rozpracované zásady, opatrenia a etapy na zabezpečenie navrhovaného systému technickej a fyzickej ochrany štátnej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. Ďalej je v ňom rozpracovaný návrh spôsobu finančného zabezpečenia, ktoré bude zabezpečené z tzv. Schengenského prechodného fondu (35 mil. €).
Prijatými opatreniami na štátnej hranici s Ukrajinou sa sledujú nasledujúce zásady systému výkonu služby na vonkajších hraniciach:
1.	Celý úsek štátnej hranice SR s Ukrajinou riadiť z jedného -centrálneho riadiaceho pracoviska, ktoré umožní operatívne riešenie vzniknutej bezpečnostnej situácie na štátnej hranici.
2.	Samotný výkon ochrany štátnej hranice  zabezpečovať minimálne 2-člennými mobilnými hliadkami (v dobe dennej) a minimálne 3-člennými mobilnými hliadkami (v dobe nočnej), z čoho bude 1 člen psovod so služobným psom. Hliadky budú velené do výkonu služby na celý operačný deň priamo na štátnej hranici (t.j. nepretržite 24 hodín).
3.	K zabezpečeniu prekrytia pravdepodobného smeru nelegálnych migrantov, veliť u každého oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru ďalšiu minimálne 3-člennú mobilnú hliadku.
4.	Podľa vývoja operatívnej situácie na jednotlivých úsekoch štátnej hranice s Ukrajinou sa budú operatívne nasadzovať sily a prostriedky Národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii.

	Vydaním Personálneho rozkazu ministra vnútra č. 288/2004 nadobudnú organizačné zmeny účinnosť k 1.10.2004, ktorá bude prvou fázou organizačných zmien. Nová pripravovaná organizačná zmena týkajúca sa podriadených útvarov odboru cudzineckej polície ÚHCP spočíva:
-	vo vzniku základných útvarov cudzineckej polície (vznikne 19 oddelení cudzineckej polície PZ z pôvodných 56 oddelení a skupín pasovej služby a 3 oddelení azylu ku dňu 1.10.2004),
-	v zlúčení niektorých oddelení hraničnej kontroly PZ (prvotná fáza na ochranu budúcej vnútornej hranice a pre vstup SR do Schengenského priestoru),
-	zlúčení existujúcich 56 oddelení a skupín pasovej služby do 19 útvarov – oddelení cudzineckej polície PZ a 3 oddelení azylu ku dňu 1.10.2004.

Druhou fázou bude, s účinnosťou od 1.1.2005, zriadenie 4  regionálnych riaditeľstiev HCP (z pôvodných 8). Z ušetrených tabuľkových miest zaniknuvších 4 krajských riaditeľstiev budú posilnené 4 nové regionálne riaditeľstvá a to Bratislava, Západ, Stred a Východ. Ďalšou zmenou bude aj zriadenie funkcie vyšetrovateľa na Národnej jednotke boja proti nelegálnej migrácii a vznik operačného oddelenia, ktoré bude riešiť bezpečnostnú situáciu a operatívne úlohy. 

	V rámci rezortu MV SR je vybudovaná privátna počítačová sieť typu WAN (Wide Area Network) využívajúca multiplatformný TCP/IP protokol. Do uvedenej počítačovej siete sú pripojené všetky lokálne siete jednotlivých útvarov Policajného zboru v rámci celej Slovenskej republiky, vrátane hraničných priechodov.
Uvedená WAN architektúra, v závislosti od miestnych podmienok, využíva rôzne hardvérové technológie (metalické vedenia, optické káble, mikrovlné bezdrôtové premostenia a tiež satelitný VSAT systém), ktoré sú združené do jedného celku - počítačovej siete MVNET, využívajúcej moderné intranet / internetové technológie.
Uvedená sieť umožňuje on-line prístup do centrálnych evidencií a databáz z ktoréhokoľvek jej uzla bez ohľadu na jeho polohu.
Prepojenie hraničných priechodov s centrálnymi databázami je realizované v prevažnej miere na technológii VSAT a na pevných analógových a digitálnych okruhoch. Na prístup do databáz (lustrácie) a prenos údajov do centra sa používajú spravidla on-line klient/serverovské aplikácie špeciálne vytvorené pre tento účel (napríklad na registráciu vízových cudzincov pri prekračovaní štátnej hranice), prípadne iné, lokálne (t.j. off-line) riešenia s centrálne distribuovanou, resp. v určitých intervaloch automaticky aktualizovanou databázou.
	Úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru  mesačne spracováva a zasiela do CIREFI (Centrum pre informácie, diskusiu a výmenu informácií o prekračovaní hraníc a imigráciu) a do EUROSTAT-u (Štatistický úrad EÚ) požadované údaje o prekračovaní hraníc a nelegálnej migrácii. Ďalej SR participuje v rámci práce v skupine CIREFI  v štatistickom systéme  EARLY WARNING SYSTEM – Systém rýchleho varovania, ktorého účelom je rýchle poskytovanie informácií ostatným štátom  v prípade výnimočných udalostí na zelenej hranici a hraničných priechodoch.  
	ÚHCP ďalej spolupracuje s Kriminalistickým a expertíznym ústavom, ktorý pripravuje modernizáciu existujúceho systému AFIS, ktorý bude postupne doplnený kamerovými systémami na elektronické spracovanie obrazových záznamov o cudzincoch, ktorým boli odňaté otlačky prstov v rámci systému AFIS. 
ÚHCP sa spolupodieľal na implementácii systému EURODAC, ktorý je plne funkčný od vstupu SR do EÚ. Úlohy vyplývajúce z implementácie predmetného systému boli prerozdelené medzi nasledovné útvary MV SR:
-	Kriminalistický a expertízny ústav PZ, ako gestor a správca celého systému,
-	ÚHCP P PZ  a Migračný úrad MV SR ako používatelia systému.

Úlohy spojené s prevádzkou systému EURODAC boli delegované na nasledovné útvary:
-	oddelenia hraničnej kontroly PZ na vonkajších hraniciach EÚ,
-	útvary policajného zaistenia pre cudzincov a oddelenia cudzineckej polície vo vnútrozemí, ktoré budú v prípade potreby personálne posilnené.

Letiská

V Slovenskej republike má v súčasnosti štatút medzinárodného letiska 8 verejných letísk. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru budú mať štatút medzinárodného letiska schengenského typu letisko M. R. Štefánika Bratislava, letisko Košice a letisko Poprad- Tatry.
Na to, aby tieto letiská mohli byť zaradené do kategórie medzinárodných schengenských letísk musia spĺňať  podmienky podľa požiadaviek Rozhodnutia Výkonného výboru SCH/Com-ex (94) rev 4 zo dňa 22.12.1994 o zavedení a uplatnení schengenských opatrení na letiskách a aerodrómoch. Cieľom je zabrániť vzájomnému zmiešaniu tokov cestujúcich na vnútroštátnych a medzinárodných letoch. Na tento účel musí byť vybudovaná potrebná infraštruktúra zabezpečujúca fyzické oddelenie takýchto cestujúcich. Musia sa prijať také opatrenia, ktoré zabránia vykonávaniu hraničnej kontroly cestujúcich na vnútroštátnych letoch a naopak zabráneniu vstupu cestujúcich na medzinárodných letoch bez vykonania takejto kontroly. Implementácia vyššie uvedeného rozhodnutia Výkonného výboru je zaradená v druhej kategórii schengenského acquis a musí byť splnená pred vstupom Slovenskej republiky do schengenského priestoru
Na zabezpečenie implementácie ustanovení Rozhodnutia Výkonného výboru SCH/Com-ex (94) rev 4 zo dňa 22.12.1994 o zavedení a uplatnení schengenských opatrení na letiskách a aerodrómoch sa odporúča prijať novelu zákona č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice. Príslušnou novelou zákona je potrebné uložiť prevádzkovateľom letísk povinnosť vytvoriť všetky nevyhnutné podmienky pre útvary Policajného zboru na zabezpečenie plnenia ich zákonných povinností súvisiacich s vykonávaním hraničnej kontroly cestujúcich pri medzinárodných letoch (vybudovanie potrebnej infraštruktúry, prijatie organizačných opatrení a vytvorenie ďalších podmienok pre činnosť Policajného zboru na medzinárodnom letisku).

Letisko M.R. Štefánika Bratislava 

	Letisko M. R. Štefánika má v súčasnosti vybudovanú infraštruktúru, ktorá zabezpečuje oddelenie toku cestujúcich na vnútroštátnych letoch od cestujúcich na medzinárodných letoch. Po vstupe Slovenskej republiky do schengenského priestoru, kedy sa z niektorých súčasných medzinárodných letov (lety smerujúce do súčasného schengenského priestoru) stanú lety vnútroštátne, bude potrebné vykonať tomu zodpovedajúce stavebné úpravy. Tieto budú vykonané operatívnou prestavbou niektorých priestorov nie veľkého rozsahu (presunutie priečok stien).
     Dňom 1. mája 2004 je zabezpečené označovanie jednotlivých vybavovacích miest hraničnej kontroly tabuľami podľa Rozhodnutia Rady, ktorým sa určuje minimum znakov vyznačených na tabuliach zo dňa 13. januára 2004 (16184/03) .
V priestore  terminálu nie sú do súčasnej doby vybudované priestory pre cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie SR. 
Okrem týchto priestorov je nevyhnutné vybudovať aj priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu. Žiadatelia o azyl nemôžu byť v priestoroch na letisku umiestňovaní spoločne s cudzincami, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie SR, ale nepožiadali o azyl.  

Letisko Košice

	V roku 2001 bola začatá výstavba nového terminálu s kapacitou pre 700 tisíc cestujúcich ročne, ktorá má byť ukončená a odovzdaná do prevádzky najneskoršie do 31. októbra 2004. Vybudovaním nového terminálu budú splnené podmienky na oddelenie toku cestujúcich pre vnútroštátnu a medzinárodnú dopravu podľa schengenských požiadaviek. S odovzdaním nového terminálu do prevádzky bude zabezpečené označenie jednotlivých vybavovacích miest hraničnej kontroly tabuľami podľa Rozhodnutia Rady, ktorým sa určuje minimum znakov vyznačených na tabuliach zo dňa 13. januára 2004 (16184/03).
	V priestoroch terminálu je vybudovaný priestor na umiestnenie cudzincov, ktorým bol odopretý vstup na územie Slovenskej republiky.
	Okrem týchto priestorov je nevyhnutné vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu. 

Letisko Poprad - Tatry

	Letisko Poprad – Tatry neprevádzkuje v súčasnosti pravidelnú leteckú linku. Sú vybavované iba charterové lety v súvislosti s letnou a zimnou turistickou sezónou. Schengenské opatrenia na tomto letisku budú zabezpečené vhodnými organizačnými opatreniami tak, aby nedošlo k prípadnému premiešaniu cestujúcich na vnútroštátnych a medzinárodných letoch (zabezpečenie, aby nedochádzalo k vybavovaniu viacerých letov súčasne), prípadne realizáciou menších stavebných úprav.
V termináli do súčasnej doby nie sú vybudované priestory pre cudzincov, ktorí nespĺňajú podmienky pre vstup na územie Slovenskej republiky a priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí sa letecky prepravia na územie Slovenskej republiky, nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu.

Opatrenia potrebné na  implementáciu: 
•	plniť úlohy stanovené v dokumente ”Stratégia dobudovania ochrany štátnej hranice schengenského typu” 
Termín: v zmysle stanovených termínov uvedených v Prílohe č.1 predmetnej stratégie; 
•	vypracovať stratégiu vybudovania ochrany vnútornej štátnej hranice schengenského typu v súvislosti so zrušením kontrol na štátnej hranici s členskými štátmi EÚ;
Termín: do 31. decembra 2004
Stav plnenia:
Úloha sa plní.
Koncepcia vybudovania ochrany vnútornej hranice schengenského typu je v súčasnosti v štádiu spracovávania. Časový harmonogram predloženia komplexne spracovaného materiálu koncepcie vedenia je nasledovný:
august 2004 – porada vedenia prezidenta PZ
september 2004 – porada vedenia ministra vnútra SR
október 2004 – rokovanie vlády SR
 Realizácia samotných opatrení vyplývajúcich z koncepcie sa začne od 01.01.2005
•	pokračovať vo vytváraní spoločných kontaktných pracovísk na štátnych hraniciach so susednými štátmi;
Termín: do 31. decembra 2005
Stav plnenia:
úloha sa plní priebežne
Spoločné kontaktné pracovisko s Rakúskou republikou je v prevádzke od 2.7.2003, do konca roka 2004 sa plánuje zriadiť kontaktné pracovisko s Poľskou republikou. Spustenie prevádzky kontaktných pracovísk s Českou a Maďarskou republikou je plánované k 1.1.2006.

•	uzatvorenie Zmluvy o zmene režimu na štátnej hranici s Českou republikou;
Termín: do 30. apríla 2004
Stav plnenia:
Úloha bola splnená.
Rokovania o zmene zmluvy medzi SR a ČR o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach boli ukončené a dňa 27. januára 2004 bola v Bratislave podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach z 29. októbra 1992, v znení Zmluvy z 18. augusta 1997. Úloha je zo strany MV SR splnená. Dňa 22. marca 2004 bol z rokovania 22. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky vylúčený bod č. 42 ,,Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997“ z dôvodu, že nebola schválená predmetná dohoda českou stranou. Na základe uvedeného Zmluva doposiaľ nenadobudla platnosť (bez vyslovenia súhlasu Národnej rady SR nie je možné pristúpiť k výmene ratifikačných listín). Dňa 26. mája 2004 vláda schválila návrh na  späťvzatie návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky so Zmluvou medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997 (tlač 568) z rokovania  26. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky.
•	novelizovať zákon o pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky;
Termín: dňom zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach v zmysle Schengenského dohovoru;
•	novelizovať zákon o pobyte cudzincov (zapracovanie povinnosti dopravcov pri preprave št. príslušníkov tretích krajín)
Termín: do 31.12.2004		
•	uzavrieť prípadne novelizovať bilaterálne dohody o spolupráci policajných orgánov a orgánov pôsobiacich pri ochrane štátnych hraníc v prihraničných oblastiach s Poľskom, Maďarskom, Českou republikou a Rakúskom.
Termín: priebežne, rovnako v závislosti od pripravenosti druhých strán 
•	novelizovať zákon č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice
Termín: do 31.12.2006
•	pokračovať v budovaní infraštruktúry na budúcich schengenských letiskách podľa schengenských požiadaviek
Termín: priebežne ku dňu vstupu SR do schengenského priestoru  
•	vybudovať na letisku M. R. Štefánika Bratislava a na letisku Poprad - Tatry priestory pre umiestnenie cudzincov, ktorým bol odoprený vstup na územie Slovenskej republiky
Termín: do 31. decembra 2005
•	zabezpečiť  prístup orgánov vykonávajúcich hraničnú kontrolu na hraničných priechodoch a letiskách, pri vstupe do SR, do evidencie udelených víz Slovenskou republikou;
Termín: do 1. mája 2004	
Úloha je splnená. 
V súčasnosti prebieha dobudovanie systému VISION, za ktorý zodpovedá MZV SR.. Po dokončení systému na strane MZV SR bude následne zabezpečený prístup orgánov vykonávajúcich hraničnú kontrolu na hraničných priechodoch do evidencie udelených víz. Samotné prepojenie medzi MZV SR a MV SR je už vytvorené, čaká sa na dokončenie systému celkovej evidencie udelených víz, ktoré je v kompetencii MZV SR.
Zatiaľ majú orgány vykonávajúce hraničnú kontrolu prístup do evidencie víz udelených na hraničných priechodoch SR (aj letiská) a do zoznamu čísiel víz pridelených jednotlivým ZÚ SR v zahraničí, ako aj možnosť vykonávať telefonické dožiadania k udeleným vízam.
•	sprístupniť elektronický katalóg dokladov pre príslušné pracoviská  Policajného zboru;  
Termín: 01.01.2005 
•	zabezpečiť dostatočné personálne obsadenie pri vykonávaní kontrol medzinárodných vlakov na železničných hraničných  priechodoch; 
Termín: priebežne (najneskôr však k 31. decembru 2005)
•	zabezpečiť ochranu ”zelenej” hranice, frekvenciou a hustotou kontrol, personálnym obsadením hraničnej polície a vybavením technickými prostriedkami podľa  schengenských  štandardov;
Termín: 	I. fáza do 01. mája 2004
II. fáza do 31. decembra 2005 (pre zabezpečenie vonkajšej hranice schengenského priestoru)
Stav plnenia:
Úloha sa plní.
K 1.1.2004 bol zriadený odbor hraničnej polície v Sobranciach a zároveň tomuto odboru boli podriadené všetky základné útvary dislokované na štátnej hranici s Ukrajinou. 
Schválený systém technickej a fyzickej ochrany štátnej ochrany SR s Ukrajinou je rozpracovaný do troch časových etáp, ktoré sú opísané v časti stav plnenia v rámci podkapitoly „Prekračovanie vonkajších hraníc“.

•	vybudovať priestory na zriadenie prijímacieho centra v tranzitnom priestore letiska M.R. Štefánika Bratislava, v ktorom budú umiestnení cudzinci, ktorí nespĺňajú podmienky na vstup na územie Slovenskej republiky, avšak požiadali o udelenie azylu
Termín:  do pridelenia finančných prostriedkov
Stav plnenia:
Migračný úrad MV SR podpísal dňa 30.12.2003 zmluvu o budúcej zmluve so Slovenskou správou letísk, podľa ktorej Slovenská správa letísk poskytne Migračnému úradu MV SR (ďalej MÚ MV SR) voľnú plochu na vybudovanie dočasného zariadenia, ktoré bude plniť úlohu predmetného prijímacieho centra pre žiadateľov o azyl. Z dôvodu, že MÚ MV SR nedisponuje potrebnými financiami pre zriadenie centra, bola dňa 15.03.2004 zaslaná požiadavka MÚ MV SR o pridelenie potrebných financií na zriadenie dočasného prijímacieho centra pre žiadateľov o azyl v  priestore letiska M.R. Štefánika a to inštalovaním mobilných buniek.

4. Vnútorné záležitosti na území Slovenskej republiky

Pobyt na území Slovenskej republiky

Národnou radou Slovenskej republiky bol dňa 6. novembra 2003 schválený zákon č. 606/2003, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002  Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
	
Doterajšia právna úprava v zákone č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon o pobyte cudzincov”) zvýhodňovala občanov Európskej únie oproti cudzincom z tretích štátov, a to čiastočným odformalizovaním a skrátením konania o ich žiadostiach o udelenie povolenia na prechodný pobyt. Zákonom č. 606/2003 Z.z. sa sleduje cieľ, prevziať ku dňu vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie príslušnú časť acquis upravujúce voľný pohyb osôb.
Zákon č. 606/2003 Z.z. bol pripravený v súlade s článkom 18 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pojednávajúcom o  právach občanov Európskej únie “slobodne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov s výhradou obmedzení a podmienok ustanovených v tejto zmluve a v predpisoch prijatých na jej  vykonávanie”. Pri vypracovaní  zákona č. 606/2003 Z.z. boli zohľadnené aj  predpisy Európskej únie s odporúčajúcim charakterom. Súčasne sa vychádzalo z cieľov Európskej únie, ktoré sú obsahom článku 2 Zmluvy o Európskej únii, to znamená “zachovávať a rozvíjať úniu ako priestor slobody, bezpečnosti a práva, v ktorom sa zaručuje voľný pohyb v spojení s vhodnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, prisťahovalectvom, právom azylu a predchádzaniu a potláčaniu zločinnosti”. Okrem občanov Európskej únie sa zabezpečí voľný pohyb aj osobám zvýhodnených štátov, a to občanom Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Lichtenštajnska na základe Dohody o Európskom hospodárskom priestore, podľa ktorej vnútorný trh pozostáva z priestoru bez vnútorných hraníc, v ktorom je zabezpečený voľný pohyb tovarov, služieb, kapitálu a osôb  i občanom zo Švajčiarska. V právnej úprave cudzineckého práva tým dôjde k zásadným zmenám v tom, že rozdelí cudzincov do dvoch základných kategórií, a to na občanov členských štátov Európskej únie alebo iného zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore (občan Európskeho hospodárskeho priestoru) a na ostatných cudzincov. 
	Významná zmena sa prijatím zákona č. 606/2003 Z.z. dosiahne takisto v oblasti povoľovania trvalého pobytu cudzincom z tretích štátov, ktorým sa povolenie na trvalý pobyt bude vydávať vždy formou písomne vyhotoveného rozhodnutia, v ktorom bude povolenie trvalého pobytu jednoznačne deklarované. Dokladom o povolení na pobyt bude cudzinec nielen preukazovať svoju totožnosť, ale tento ho bude oprávňovať tiež na cestovanie do zahraničia a späť. 
	V zákone č. 606/2003 Z.z. sa ďalej spresňujú niektoré doterajšie ustanovenia, ktoré neboli úplne v súlade s acquis pre tretie štáty alebo ktorých aplikácia spôsobuje v praxi problémy.  
 	Zákonom č. 606/2003 Z.z. sa taktiež sleduje zosúladenie ustanovení o zrušení povolenia na prechodný pobyt a povolenia na trvalý pobyt s  článkom 8 Európskeho Dohovoru o ľudských právach a základných slobodách a Protokolov nadväzujúcich na tento Dohovor. Policajný útvar v súvislosti so zrušením povolenia na pobyt bude  skúmať možný dosah  zrušenia povolenia na pobyt cudzinca s prihliadnutím najmä na jeho osobný a rodinný život, na dĺžku pobytu a integráciu do  spoločnosti.
	Vzhľadom na prebiehajúci proces implementácie acquis vo všetkých oblastiach právneho poriadku Slovenskej republiky bude potrebné v budúcnosti opätovne novelizovať ustanovenia zákona o pobyte cudzincov. V súčasnej dobe prebieha zásadná legislatívna aktivita v súvislosti s presunom cudzineckej problematiky z tretieho do prvého piliera. Preto je možné očakávať, že Slovenská republika bude v najbližšom období do svojho právneho poriadku implementovať i ďalšie zmeny v právnej úprave cudzineckej problematiky.

Opatrenia potrebné na implementáciu:

- upraviť podmienky vstupu a pobytu cudzincov podliehajúcich vízovej povinnosti v rámci novelizácie zákona o pobyte cudzincov 48/2002 v znení neskorších predpisov (čl.19,20)
Termín: po vstupe SR do schengenského priestoru
	
Stanovená úloha vyplýva z ustanovení článkov 19 a 20 Schengenského dohovoru, ktoré nie sú zahrnuté do Schengenského acquis I. kategórie, takže táto úloha bude aktuálna až dňom vstupu SR do Schengenu. V súčasnosti sa od cudzincov podliehajúcich vízovej povinnosti vyžaduje pri vstupe na územie SR vízum Slovenskej republiky. Pre vstup a pobyt na území SR nepostačuje jednotné Schengenské vízum. Slovenské vízum sa nevyžaduje od školákov cestujúcich v rámci školských exkurzií a splňujúcich ustanovenia Rozhodnutia Rady z 30. decembra 1994 o jednotnej akcii prijatej Radou na základe článku K.3. ods. 2 písm. b) Zmluvy o Európskej únii týkajúce sa možností cestovania školákov z tretích krajín s bydliskom v členskom štáte (94/795/JHA).“    

Ochrana osobných údajov

	V súvislosti s článkom 117 Schengenského informačného systému ochrana súkromia dotknutých osôb pri automatizovanom spracúvaní  osobných údajov v členských štátoch je realizovaná v súlade so zásadami Dohovoru Rady Európy o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov č. 108 z 28.01.1981 a Odporúčaním R (87)15 výboru ministrov Rady Európy nariaďujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície. 

 Právny rámec spracúvania osobných údajov v Slovenskej republike od 1.9.2002

	Právny rámec spracovania osobných údajov v avizovanom období spoluvytvárajú medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná a domáca (národná) legislatíva.

	V prvom prípade ide o ”Dodatkový protokol” k Dohovoru Rady Európy č. 108 z 28.01.1981 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúcom sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov (ďalej len ”Dodatkový protokol k Dohovoru č. 108”). 
	Národná rada Slovenskej republiky dňa 17. mája 2002 svojím uznesením č. 2136 vyslovila súhlas s ratifikáciou Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 a prezident Slovenskej republiky ho ratifikoval dňa 24.07.2002. Táto medzinárodná zmluva nadobudne pre Slovenskú republiku platnosť podľa článku 22 bod 2 Dohovoru č. 108 a následnom zverejnení v Zbierke zákonov.

	V druhom prípade ide zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, ktorý schválila Národná rada Slovenskej republiky 3. júla 2002 a nadobudol účinnosť dňom 1.septembra 2002. Zákon novo upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb, zásady spracúvania osobných údajov, povinnosti prevádzkovateľov informačných systémov, zriadenie, postavenie a pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov.

	Základným cieľom pri vypracovávaní nového zákona bolo dosiahnuť jeho úplnú kompatibilitu so smernicou Európskeho parlamentu a rady 95/46/EC o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

K oblastiam, v ktorých nová právna úprava prináša zmeny, patria najmä:

•	postavenie a výkon dozoru nad ochranou osobných údajov. Zriadením samostatného Úradu na ochranu osobných údajov, ako orgánu štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou, sa Slovenská republika dostáva na úroveň, ktorá je bežná v krajinách Európy. Zároveň to znamená zvýšene právomocí úradu a samostatné rozhodovanie pri ukladaní sankcií za porušenie povinností uložených   zákonom.
•	zjednodušenie centrálnej registrácie informačných systémov a zavedenie povinnosti evidencie tých informačných systémov, ktoré nepodliehajú registrácii priamo u prevádzkovateľov,
•	podmienky cezhraničného toku údajov. Zákon reaguje prechodným ustanovením na vstup SR do EÚ tak, že niektoré ustanovenia obmedzujúce cezhraničný tok údajov sa prestanú používať vo vzťahu k členským krajinám EÚ. Uvedená oblasť je aktuálna pri poskytovaní informácií o osobách ilegálne prekračujúcich schengenskú hranicu ostatným členským krajinám.
•	spracúvanie biometrických osobných údajov a údajov o psychickej identite osôb; ich zaradenie do osobitných kategórií osobných údajov (odtlačok prsta, dlane, DNA analýza ),   
•	zvýšenie práv dotknutých osôb vo vzťahu k prevádzkovateľom, pri získavaní odpisu ich osobných údajov, 
•	povinnosť prevádzkovateľov vypracúvať bezpečnostné projekty informačných systémov, prípadne si k týmto projektom dať vypracovať nezávislý bezpečnostný audit,
•	získavanie osobných údajov kopírovaním úradných dokladov,
•	zaradenie všeobecného identifikátora fyzických osôb (rodného čísla) do osobitných kategórií osobných údajov a zákaz jeho zverejňovania a pod.

Spracúvanie osobných údajov v policajných IS

	Na základe záverov misie EK, ktorá monitorovala situáciu v oblasti spracovania osobných údajov v policajných informačných systémoch sa Slovenská republika zaviazala zabezpečiť ochranu osobných údajov v policajných informačných systémoch a zvýšiť nezávislosť a kompetencie dozorného orgánu do 1. januára 2003. Obidve podmienky boli splnené.

	Zákonom č. 490/2001 Z. z.  sa novelizoval zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore. K najvýznamnejším zmenám, ktoré táto novela priniesla bolo:

a) rozšírenie kontrolných kompetencií štátneho dozoru nad ochranou osobných údajov v informačných systémoch aj na osobné údaje v informačných systémoch Policajného zboru,

b) rozšírenie a doplnenie pôvodného § 69 o ďalšie ustanovenia upravujúce spracovanie osobných údajov v policajných informačných systémoch v súlade so zásadami uvedenými v odporúčaní RE R(87).

	Údaje v informačných systémoch Ministerstva vnútra SR sú zhromažďované, spracovávané a používané v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi o ochrane údajov. V nadväznosti na citovanú novelu zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, Ministerstvo vnútra SR vydalo dňa 13.02.2002 nariadenie ministra vnútra č.7/2002 o zásadách ochrany osobných údajov v policajných informačných systémoch. Predmetné nariadenie vychádza z Dohovoru č. 108/1981 a jeho dodatkov, z Odporúčania (R87)15 Rady Európy o používaní údajov v policajnom sektore, z Dohovoru o Europole a zo zákona č. 52/1998 Z. z.. Špecifikuje kvalitu údajov, spracovávanie, uchovávanie, prístup a poskytovanie údajov z policajných informačných systémov, ako aj spoluprácu Policajného zboru pri kontrolnej činnosti zo strany nezávislého dozorného orgánu

	V nadväznosti na tento predpis k jednotlivým prevádzkovaným informačným systémom polície je vždy vypracovaný bezpečnostný zámer, bezpečnostný projekt a vykonávacie bezpečnostné smernice, ktoré stanovujú primerané technické, technologické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany informácií pri špecifických podmienkach aplikácie policajných informačných systémov. 

Opatrenia potrebné na implementáciu:

	Na implementáciu princípov ochrany osobných údajov vyplývajúcich tak z vyššie uvedených  medzinárodných zmlúv (Dohovor RE č. 108/1981a jeho dodatkového protokolu , Smernica RE a EP č. 95/46), z  Odporúčania  RE č. 87/15 ako aj národného právneho  predpisu – zákona č. 428/2002 Z. z.  pri využívaní Schengenského informačného systému (Ďalej len „SIS“) je potrebné prijať nasledovné opatrenia súvisiace s tvorbou, prevádzkou a využívaním SIS:
1.	Zapracovať požiadavky vyplývajúce pre prevádzkovateľa Schengenského informačného systému (ďalej len „SIS”)  zo zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov (ďalej len “zákon č. 428/2002 Z. z.”) do interného predpisu MV SR  upravujúceho spracúvanie osobných údajov pri využívaní NSIS, ktorý stanoví práva, povinnosti a zodpovednosť príslušných zamestnancov počas prevádzky a využívania SIS a Sirene..
Termín: 31.12.2006	
2.	V zmysle § 19 ods. 2 zákona č. 428/2002 Z. z: poveriť osobu  alebo viaceré zodpovedné osoby, ktoré dozerajú na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov”. V zmysle vyššie citovaného ustanovenia  poveriť  osobu zodpovednú za dohľad nad ochranou osobných údajov  spracúvaných v Schengenskom informačnom systéme. (V rámci ÚMPS P PZ spoločne pre  pracoviská SIS a  Sirene) 
Termín: 31.12.2006	
3.	V zmysle § 15 ods. 2 písm. c) zákona č. 428/2002 Z. z. vypracovať bezpečnostný projekt IS, ktorý bude   dokumentovať prijaté technické, organizačné a personálne opatrenia zodpovedajúce spôsobu spracúvania osobných údajov v  SIS ( bezpečnostné smernice pre prácu v SIS).
Termín: 31.12.2006
4.	Odborne vyškoliť  zamestnancov NSIS a Sirene poverených dohľadom nad ochranou osobných údajov  (§ 19 zákona č. 428/2002 Z. z.) ako aj oprávnených osôb (§ 17 zákona č. 428/2002 Z. z), oboznámiť ich s  povinnosťami a zodpovednosťou  vyplývajúcou z citovaného zákona ako aj medzinárodných zmlúv(týkajúcich sa predmetnej oblasti), ktorými je Slovenská republika viazaná.   
Termín: 31.12.2005

Záver 

V čl. 2.1 Schengenského dohovoru je zakotvený jeho hlavný princíp, ktorý spočíva v tom, že vnútorné hranice môžu byť prekračované na ktoromkoľvek mieste bez vykonávania kontroly osôb. Aplikácia tohto princípu teda predpokladá odstránenie hraničných kontrol. Vo vnútri schengenského priestoru sa princíp voľného pohybu osôb uplatňuje vo vzťahu  ku každému občanovi, ktorý legálne prekročil schengenské hranice bez ohľadu na to, z akej krajiny pochádza.
Štáty V4 sa snažia veľmi úzko spolupracovať pri príprave na začlenenie sa do schengenského priestoru. Ministri vnútra krajín V4 prehlásili, že z ich pohľadu je záväzný termín plného začlenenia do schengenskej spolupráce október 2007 s tým, že štáty budú pripravené na začatie hodnotiaceho procesu k 1. júlu 2006. Rovnako sa zaväzujú, že do konca roku 2004 podajú spoločnú žiadosť o vykonanie schengenských hodnotiacich misií, avšak ponechávajú si aj možnosť, ak sa  niektorý zo štátov oneskorí, začleniť sa do schengenskej spolupráce aj bez neho.
Slovenská republika susedí s jedným tzv. schengenským štátom (Rakúsko), tromi novými členskými štátmi EÚ (Česká republika, Poľsko a Maďarsko) a jedným tretím štátom (Ukrajinou). Táto geografická poloha určuje Slovenskej republike jej strategický význam vo vzťahu k pričleňovaniu sa k priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.