Správa o povodniach 
za 1. polrok 2005 

1. Povodňová aktivita v I. polroku 2005
V prvom polroku 2005 pokračovali zabezpečovacie práce započaté v roku 2004 po veternej kalamite vo Vysokých Tatrách a pokračovalo sa v sanácii prietrže hrádze na Ondave v k. ú. obce Markovce, v prácach pre stabilizáciu a spevnenie hrádzí a uvoľňovaní prietočnosti koryta Ondavy. 
Z povodňového hľadiska možno prvý polrok 2005 rozdeliť na prvú fázu - marec, kedy došlo k topeniu snehu a s tým spojené zvýšené vodné stavy a chod ľadov, ktoré zasiahlo takmer celé územie Slovenska.  Druhá fáza bola ovplyvnená výdatnou zrážkovou činnosťou a miestnymi prívalovými dažďami, ktoré postihli predovšetkým stred východného, juh stredného a sever západného Slovenska (Príloha č.1).

1.1. Jarné povodne
Nadpriemerná snehová pokrývka s vysokou vodnou hodnotou v zime 2004 – 2005 bola dôvodom obáv z jarných povodní. 
V povodí väčšiny vodných tokov, v profiloch sledovaných SHMÚ, boli za posledných 15 rokov zaznamenané maximá zásob vody v snehovej pokrývke. Vyššie hodnoty boli len v zime 1998-99 v povodí Hornádu, Ondavy, Laborca a Slanej. Zimné obdobie s teplotami pod bodom mrazu a zrážkami prevažne v podobe snehu trvalo do polovice marca. Svoje maximum snehová pokrývka dosiahla medzi 10.-14. marcom 2005. Potom nastalo oteplenie so zrážkami miernej intenzity a topenie snehu, ktoré však vďaka opätovnému poklesu nočných teplôt pod bod mrazu postupovalo pozvoľna, bez extrémneho nárastu prietokov vo vodných tokoch. Vzhľadom na nadpriemerné zásoby vody v snehovej pokrývke boli v súlade s manipulačnými poriadkami vodných stavieb preventívne znížené hladiny významných nádrží a uvoľnené ich prevádzkové objemy na zachytenie povodňových vĺn z topenia snehu. Tým sa dosiahlo, že na VN Orava - Tvrdošín pri maximálnom prítoku 245 m3/s sa vypúšťalo len 10 m3/s; pri prítoku 115 m3/s, z VD Liptovská Mara sa z vyrovnávacej nádrže prepúšťalo maximálne 20 m3/s. Napĺňaním VD Orava sa zvýšila hladina o 8,73 m a zachytilo sa 211,7 mil. m3 vody, vo VD Liptovská Mara hladina stúpla o 10,68 m a akumulovalo sa 184,8 mil. m3 vody.
Podobne na východe Slovenska vodné nádrže zachytili 161,3 mil. m3 a čerpacími stanicami bolo pri ochrane územia prečerpané vyše 27,8 mil. m3 vody. Pozitívne sa opäť prejavili účinky nádrží a novovybudovaných poldrov.
Odchod jarných vôd bol výrazne ovplyvnený ľadovými javmi, vyskytli sa početné ľadové zátarasy a bariéry, ktoré spôsobili vybreženie vôd. 
Z topiaceho sa snehu došlo k vybreženiu vôd na neupravených úsekoch vodných tokov celej Myjavskej pahorkatiny v povodiach tokov Myjava, Teplica a Chvojnica. Na týchto tokoch a na Morave boli prekročené hladiny III. stupňa povodňovej aktivity v druhej dekáde marca 2005. Naplnili sa predvypustené objemy všetkých nádrží a poldrov. Povodňové vlny sa tým sploštili. Do trvalej prevádzky boli uvedené čerpacie stanice Zohor a Malé Leváre.
Hladina Dunaja dosiahla I. stupeň povodňovej aktivity v Komárne, povodňová aktivita prebiehala len na čerpacej stanici Aszód.
III. stupne povodňovej aktivity boli prekročené v povodí Váhu na vodných tokoch Nitra, Žitava a Bebrava 19. a 20.3.2005 následkom oteplenia a súčasných zrážok do topiacej sa snehovej pokrývky v stredných polohách. K vzniku ľadových zátarás a vybreženiu vôd došlo aj v ďalších okresoch stredného povodia Váhu (hlavne okres Žilina). Do prevádzky bola uvedená čerpacia stanica Kolárovo. Vďaka účinku VD Orava a Liptovská Mara sa na Váhu jarná povodeň neprejavila.
Povodňové javy v hornej časti povodia Hrona 18.– 23.3.2005 boli spôsobené prevažne ľadovými zátarasami, menovite v obciach Brezno, Čierny Balog a Hronec. Na dolnom úseku Hrona dosiahli hladiny III. stupeň povodňovej aktivity bez výrazných následkov. V neupravených úsekoch voda vybrežila na priľahlé poľnohospodársky využívané pozemky.
V povodí Sikenice sa pomocou vriec s pieskom zamedzilo prenikaniu vôd cez cestnú kanalizáciu do Kalinčiakova a chránila obec Mýtne Ludany.
Hladiny Krupinice a Štiavnice mierne prekročili III. stupeň povodňovej aktivity. Na ochranu obcí Veľké Túrovce, Plášťovce a Tupá sa použili vrecia s pieskom.
V povodí Ipľa Vrecami s pieskom sa ochraňovali obce Vyškovce n/Ipľom, Ipeľský Sokolec a Bory na prítoku Búr. V prevádzke boli čerpacie stanice Balog nad Ipľom a Veľká Ves n/Ipľom.
Ľadové zátarasy na Hornáde spôsobovali povodne v Spišskej Novej Vsi, Krompachoch, Betlanovciach. Na Svinke spôsobili povodeň v Obišovciach. 
V Povodí Laborca a Uhu boli uvedené do prevádzky čerpacie stanice Stretávka a Jenkovce.
V Povodí Popradu v dôsledku prudkého topenia snehu a nedostačujúceho odvádzania vnútorných vôd došlo k zatopeniu poľnohospodárskych pozemkov aj intravilánov v mestách Poprad, Kežmarok, Stará Ľubovňa. Ľadové zátarasy bolo nutné uvoľňovať v Lučivnej a Poprade na Velickom potoku.

1.2. Povodne apríl - jún 2005
V prvom polroku 2005 nastali v dôsledku prechodu frontálnych systémov cez územie Slovenska s veľkými úhrnmi zrážok a búrkovej činnosti aj ďalšie povodňové situácie, najmä v 3. dekáde apríla na strednom Slovensku, v 1. dekáde mája v povodí Myjavy, v 2. dekáde mája a začiatku 2. dekády júna na východe Slovenska.
Po lokálnej prietrži mračien 3.- 4.5.2005 v oblasti severozápadného Slovenska v povodí Váhu boli vyhlásené III. stupne povodňovej aktivity v katastri štyroch obcí a jednej obce v povodí Myjavy.
Na drobných tokoch Povodia Hrona, Ipľa a Rimavy v podhorskej zóne Banskobystrického a Nitrianskeho kraja došlo 20.-22.4.2005 k vybreženiu vôd na prevažne poľnohospodárske pozemky o výmere vyše 1000 ha. Do prevádzky boli uvedené čerpacie stanice Kubáňovo, Balog n/Ipľom a Veľká n/Ipľom. Druhá povodňová vlna nastala 25.4.2005 s podobným priebehom ale na väčšom území.
Lokálna búrka 3. mája zasiahla obce Hôrka a Spišský Štvrtok v povodí Hornádu. Spôsobila zanesenie korýt miestnych potokov, vybreženie a zaplavenie pivníc rodinných domov.
Na konci prvej dekády júna bolo mimoriadne intenzívnymi zrážkami s denným úhrnom 55 – 90 mm zasiahnuté najmä povodie Ľutinky, hornej Torysy a Hnilca. V povodí Ľutinky, v  obciach Pečovská N. Ves, Olejnikov, Ľutina došlo k vytvoreniu zátarás, narušeniu korýt vodných tokov, k zmene ich smerových pomerov a k poškodeniu obytných domov. Rieka Torysa znova vybrežila do inundácie medzi Košicami a Prešovom, kde boli ohrozené obce Beniakovce, Vajkovce, Košické Oľšany, Sady n/Torysou, Nižná a Vyšná Hutka.
V Povodí Popradu lokálna búrka z 5. na 6. mája spôsobila vybreženie Vojnianského potoka v Podhoranoch na pozemky a štátnu cestu, zanesenie a zmenu koryta. 
V okrese Kežmarok medzi obcami Ihľany – Jurské 10.6.2005 potok Holumnica zaplavil št. cestu. Prístup do obcí bol možný len cez vojenský priestor Javorina.
Lokálne búrky dňa 3.5.2005 v Povodí Tople v okolí Vranova spôsobili vybreženie vody z Lomnice a Zamutovského potoka v intravilánoch obcí Vechec, Juskova Voľa, Čaklov. V Čaklove došlo k zaplaveniu pivníc štyroch rodinných domov. 
Povodňové situácie nastali po miestnych búrkach a prívalových dažďoch a po výrazných zrážkach v 2. polovici mája. 
V druhej dekáde mája 2005 bolo výdatnými dažďami (vyše 100 mm/deň) zasiahnutá oblasť Sobraniec pri Záchytnom kanáli v povodí Laborca. 
Prekročením prietokovej kapacity na tokoch a kanáloch a tiež pri mimoriadne vysokej hladine na Uhu, došlo k záplavám v katastroch obcí Jenkovce, Sejkov, Bežovce, Kristy, Porostov a Nižné Nemecké. V mestskej časti Sobrance – Komárovce došlo k vybreženiu vody na obidve strany a k zaplaveniu ciest, domov a záhrad. Hrozilo aj preliatie pravej hrádze Záchytného kanála. Zabezpečovacie práce pozostávali zo zvyšovania hrádze vrecami s pieskom a prečerpávania vnútorných vôd čerpacími stanicami Stretávka, Jenkovce, Bežovce a provizórne osadenými čerpadlami v Komarovciach a Jenkovciach.
Zvýšený prietok Laborca bol zachytený v nádrži Zemplínska Šírava. 
V povodí Cirochy a nad VN Starina bolo nutné odstraňovať nánosy, zátarasy a zosuv svahu na Ostružnici. Podobne zabezpečovacie práce boli realizované na Laborci v Brekove, Ľubici, Borove, Uličke, Zbojskom potoku a na ďalších potokoch v Ruskej Volovej, Stakčínskej Roztoke, Kolonici, Hostoviciach, Nižných a Výšných Ladičkovciach.
V druhej polovici mája bolo bolo povodňou zasiahnuté územie v Povodí Ondavy nad Bardejovom, okolo Giraltoviec, Stropkova a Trebišova, K porušeniu brehov tokov a vybreženiu došlo na Topli v Bardejove v Dukovciach, Želmanovciach a v Kukove, Zámutovského potoka v Čaklove, Lomnici vo Vechci a Juskovej Voli, Oľky v Košarovciach a Pakostove, Ondavky v Slovenskej Volovej a Mysline, Oľšanky v Nižnej Oľšave a toku Močariny v Plechoticiach.
Najvážnejšia situácia bola v povodí Trnávky v obciach Parchovany, Vojčice a Trebišov – Paričov kde hrozilo pretrhnutie hrádzi Bačkovského potoka a Trnávky. Prietržiam hrádzí bolo zabránené ich zvyšovaním v Parchovanoch, Vojčiciach a v Trebišove vrecami s pieskom. Napriek tomu v dôsledku pokračujúceho stúpania hladiny Trnávky hrozilo preliatie ľavej hrádze a zaplavenie mestskej časti  Trebišova – Paričov. Tiež hrozila deštrukcia pravej hrádze v dôsledku výverov a priesakov. Preto bola so súhlasom Ústrednej povodňovej komisie 19.5.2005 ráno umele prerušená ľavá hrádza pod Paričovom (rkm 9,077 – 9,085) a voda usmernená mimo intravilánov obcí. Umelou prietržou bola zaplavená poľnohospodárska pôda o výmere 304 ha.
Vzhľadom na vysoké hladiny recipientov boli zaznamenané rozsiahle záplavy vnútornými vodami v obciach Parchovany, Vojčice a poľnohospodárskej pôdy v okolí Bačkovského potoka, Trnávky a Višňovského potoka.
Zvýšené vodné stavy si vynútili prevádzku čerpacích staníc v povodí Latorice a Bodrogu.

2. Následky spôsobené povodňami
Prehľad následkov spôsobených povodňami je uvedený v prílohe č. 2.
Celkove počas povodní v Slovenskej republike v 1. polroku 2005 bolo postihnutých 226 obcí a miest, v ktorých bolo zaplavených 1736 obytných domov z toho zničených alebo dočasne neobývateľných bolo 74 domov. Ďalej bolo zaplavených 35 administratívnych budov, škôl a zdravotníckych zariadení, 35 závodov a prevádzok, 715 domových studní,        8 760 ha poľnohospodárskej pôdy a 442 ha intravilánov obcí a miest. Povodňami bolo poškodených 84 km štátnych ciest, 1938 km miestnych komunikácií, 11075 m chodníkov, 68 mostov a 69 lávok. Následkami povodní bolo postihnutých celkom 2 411 obyvateľov, z toho muselo byť evakuovaných 125 osôb. Dočasne bez prístrešia zostalo 99 obyvateľov. Počas záchranných prác bolo 62 osôb zachránených. 

3. Sily a technické prostriedky nasadené na záchranné a zabezpečovacie práce
Do výkonu opatrení na ochranu pred povodňami v prvom polroku bolo zapojených 289 pracovníkov správcov vodných tokov, 5 507 miestnych obyvateľov, 813 príslušníkov hasičských jednotiek, 21 príslušníkov polície a 33 príslušníkov ozbrojených síl SR         (Príloha č. 3).
Príslušníci Hasičského a záchranného zboru (HaZZ) počas povodní v 1. polroku 2005 v postihnutých oblastiach pomáhali uvoľňovať ľadové zátarasy a najmä zápchy naplaveného dreva na vodných tokoch, ktoré spôsobovali vzdutie vodnej hladiny a záplavy priľahlého územia. V zaplavených oblastiach vykonávali evakuáciu osôb a to buď s využitím kolesovej techniky, záchranných člnov alebo vrtuľníka. Osobitne je potrebné spomenúť záchranu dvoch telesne postihnutých osôb dňa 10.6.2005 v obci Olejníkov, okres Prešov, ktorú vykonali príslušníci leteckej hasičskej záchrany z Okresného riaditeľstva HaZZ v Prešove v podvese vrtuľníka MI-8 z 3. leteckej základne v Prešove. 
Najčastejšie vykonávanou činnosťou bolo čerpanie vody zo zaplavených suterénnych a pivničných priestorov domov, studní a žúmp. 
Prehľad technických prostriedkov a materiálov použitých pri opatreniach počas povodňovej aktivity je uvedený v prílohe č.4. 

4. Náklady a škody spôsobené povodňami
4.1. Náklady na záchranné a zabezpečovacie práce vykonané počas povodní 
Náklady na výkon záchranných a zabezpečovacích prác počas povodní za obdobie 1. polrok 2005 boli vyhodnotené vo výške 99,9 mil. Sk (Príloha č.1 návrhu uznesenia). V návrhu uznesenia vlády SR je požiadavka na vykrytie týchto nákladov znížená o 650 tis. Sk, ktoré vláda SR už uvoľnila  v spojitosti s riešením následkov veternej smršte vo Vysokých Tatrách uznesením č. 108/2005.
Záchranné práce predstavujú technické a organizačné opatrenia vykonávané na záchranu životov zdravia a majetku počas III. stupňa povodňovej aktivity (ohrozenie). Na príkaz povodňových orgánov sa do týchto prác zapájali jednak na to určené záchranné zložky, v prvom rade jednotky HaZZ a podľa svojich možností vypomáhali aj organizácie najmä poskytovaním potrebnej techniky a zúčastnili sa na nich aj občania. Záchranné práce v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR predstavujú náklady na dezinfekciu územia, zdrojov pitnej vody a na intenzívny monitoring hygienicko-epidemiologickej situácie.
Zabezpečovacie práce vykonali správcovia vodných tokov na zabezpečenie voľného prietoku vodných tokov, pri ochrane vodohospodárskych objektov, spevňovaní a zvyšovaní hrádzí, čerpaní vnútorných vôd (vody na území priľahlom k ohrádzovanému toku). V prípade pretrhnutia hrádze na Ondave sú to aj práce na uzatvorení prietrže. Podľa platnej legislatívy (zákon č. 666/2004 Z. z. o ochrane pred povodňami) povodňová aktivita na vodnej stavbe slúžiacej na ochranu pred povodňami je vyhlásená až do doby odstránenia poruchy a obnovenia plnenia účelu stavby.
V prípade záchranných a zabezpečovacích prác ide o už vykonané naliehavé práce ktoré museli byť vykonané neodkladne. Ich rozsah sa nedá plánovať ani predvídať.
Náklady na záchranné a zabezpečovacie práce je nutné urýchlene uhradiť, ide v podstate o refundáciu nákladov, ktoré na tieto práce už boli v príslušnom období  vynaložené, resp. ide o finančné prostriedky na úhradu záväzkov, ktoré jednotlivé subjekty participujúce na záchranných a zabezpečovacích prácach evidujú voči dodávateľom stavebných materiálov a niektorých služieb.
Z uvedeného dôvodu sa v návrhu uznesenia navrhuje ich úhrada zo štátneho rozpočtu v plnej výške.
4.2. Škody spôsobené povodňami
Celkové škody v 1. polroku 2005 (škody na protipovodňových opatreniach a škody na ostatnom majetku) boli vyčíslené na 424,3 mil. Sk (Príloha č.1 návrhu uznesenia).
4.2.1. Škody na protipovodňových opatreniach
Škody na protipovodňových opatreniach na vodných tokoch a vodohospodárskych stavbách v 1. polroku dosiahli 134,4 mil. Sk. Finančné prostriedky na odstraňovanie škôd na protipovodňových opatreniach sú nedostatočné. Zhoršujúci sa stav základných prostriedkov vo vodnom hospodárstve má za následok klesajúcu účinnosť technických opatrení na ochranu pred povodňami. Spomalenie odstraňovania škôd a rekonštrukcie povodňami poškodených a narušených korýt vodných tokov a protipovodňových opatrení na tokoch spôsobuje postupné zhoršovanie protipovodňovej ochrany Slovenskej republiky.

4.2.2. Škody na majetku štátu, na majetku občanov, obcí a iných subjektov
Na majetku štátu, občanov, obcí a ostatných subjektov spôsobili povodne v 1.  polroku 2005 škody vo výške 289,896 mil. Sk. V návrhu uznesenia sa navrhuje finančná pomoc obciam pri odstraňovaní následkov povodní vo výške 50 % zo škôd na miestnych komunikáciách, vodovodoch, kanalizácii a čistiarňach odpadových vôd. 

4.2.3. Škoda spôsobená plnením opatrení na ochranu pred povodňami
Obvodná povodňová komisia v Trebišove dňa 18.5.2005 rozhodla v záujme zabránenia preliatiu a následnému pretrhnutiu hrádze na toku Trnávka a hroziacemu zaplaveniu mesta Trebišov o prerušení hrádze v km 9,007 – 9,087 na mieste, kde rozsah škôd bol nepomerne menší. V dôsledku realizácie tohoto opatrenia vznikla zaplavením poľnohospodárskej pôdy škoda vo výške 3,255 mil. Sk firme Poľnotrend Trebišov, a.s. Čerjaky.