Návrh na vyslanie čaty logistickej podpory ozbrojených síl Slovenskej republiky do misie KFOR

Rozšírenie jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky v misii KFOR vedenej NATO je v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 470 z 15. júna 2005, v ktorom bolo koncepčne schválené rozšírenie účasti ozbrojených síl Slovenskej republiky v misii KFOR v rokoch 2005 - 2006. Dôvodom posilnenia súčasnej jednotky ozbrojených síl v misii KFOR je transformácia na nový typ zoskupenia (bez znižovania počtov) vyžadujúci si väčšiu logistickú autonómnosť našej jednotky pôsobiacej v operácii. 

1. Politické aspekty návrhu

            Medzinárodný protektorát Kosovo, ktoré je v zmysle rezolúcie č. 1244 Bezpečnostnej rady OSN integrálnou súčasťou Srbska a Čiernej Hory, vchádza v tomto roku pravdepodobne do najdôležitejšej a súčasne najzložitejšej fázy svojej existencie od príchodu medzinárodnej misie OSN (UNMIK), ako aj medzinárodných bezpečnostných síl KFOR v r. 1999. 
            V súčasnosti medzinárodné spoločenstvo vyhodnocuje politický, bezpečnostný sociálny a ekonomický pokrok kosovskej spoločnosti. Osobitná pozornosť je venovaná plneniu demokratických štandardov, ako sú budovanie demokratických inštitúcií, právny štát, sloboda pohybu pre všetkých, návrat utečencov, nedotknuteľnosť a ochrana súkromného vlastníctva a slobodný trh. Prípravou komplexnej revízie pokroku Kosova pri plnení demokratických štandardov bol poverený osobitný vyslanec generálneho tajomníka OSN K. Eide. Hodnotiac doterajšie úsilie a konkrétne kroky kosovskej vlády je zrejmé, že nedošlo k plnej implementácii žiadaných štandardov, nepodarilo sa presadiť multietnické spolužitie (kosovskí Srbi vo veľkých počtoch odchádzajú do Srbska), nie je dostatočný pokrok v oblasti decentralizácie, ochrany menšín, bezpečnosti a slobody pohybu. Je to výsledok stavu kosovskej spoločnosti, jej politického vedenia a presadzovania výlučne nezávislosti Kosova, ale tiež stagnácie spolupráce s predstaviteľmi kosovských Srbov, ktorí brzdia kosovský politický život i prebiehajúce procesy. Až na základe pozitívneho zhodnotenia hodnotiacej správy K. Eideho sa začnú rokovaní o budúcom štatúte Kosova, ktoré je veľmi citlivé, ale nevyhnutné, keďže súčasné status quo nikomu nevyhovuje a nevedie k zlepšeniu celkovej situácie v Kosove a regióne.
So začatím rokovaní o budúcom štatúte Kosova bezprostredne súvisí udržanie relatívne krehkej politickej a bezpečnostnej stability v Kosove. Podstatne odlišné súčasné pozície Belehradu a Prištiny k budúcemu štatútu Kosova vynucujú nezmenenú vojenskú prítomnosť jednotiek krajín NATO v Kosove prostredníctvom misie KFOR (v súčasnosti 17 tisíc vojakov z 35 krajín). Počas najbližších mesiacov nemožno vylúčiť nové nepokoje a násilnosti podobné tým z marca 2004, ale tiež zintenzívnenie činnosti albánskych extrémistických skupín. Aliancia musí v tejto fáze jasne deklarovať svoju dlhodobú prítomnosť v Kosove ako jedinej akceptovanej bezpečnostnej autority v oblasti. Zároveň je nutné, aby KFOR boli akcieschopné sily, dobudované a adaptované na nové politické podmienky. 
Sily KFOR majú za cieľ plniť tri základné úlohy: 
•	vytvárať a udržiavať bezpečné prostredie v Kosove vrátane verejného poriadku a bezpečnosti;
•	monitorovať, overovať a v prípade potreby vynucovať plnenie podmienok Vojenskej technickej dohody;
•	podporovať činnosť misie UNMIK.
Ozbrojené sily Slovenskej republiky pôsobia v operácii KFOR od 7. septembra 1999. Spočiatku  prostredníctvom ženijnej jednotky v počte 40 vojakov v rámci rakúskeho práporu AUSCON/KFOR v Suva Reke v sektore Juh. Od februára 2002 prostredníctvom 100-člennej mechanizovanej roty v rámci spoločného česko-slovenského mechanizovaného práporu (uznesenie vlády SR č. 745 z 15. augusta 2001 a uznesenie Národnej rady SR č. č. 1664/2001 zo 17. októbra 2001). Od 1. augusta 2005 sa po reorganizácii misie KFOR stáva Česká republika vedúcou krajinou mnohonárodnej brigády Stred s veliteľstvom v Prištine, ktorej súčasťou budú aj jednotky Írska, Švédska, Fínska, Lotyšska a Slovenska.
Príslušníci slovenskej jednotky vykonávajú v priestore zodpovednosti v okolí Šajkovacu pravidelné monitorovanie priestorov a objektov miestneho obyvateľstva formou patrolovania, zaisťujú miestnu infraštruktúru, zabezpečujú postupný a bezpečný návrat kosovských Srbov po nepokojoch v marci 2004, zabezpečujú stráženie srbskej menšiny, poskytujú pomoc humanitárnym organizáciám v ich aktivitách na území Kosova a vytvárajú podmienky na obnovu mierového spolužitia kosovských Srbov a Albáncov vo svojom operačnom priestore.
V priebehu pôsobenia našej jednotky bol už raz upravovaný jej mandát. V súlade s uznesením vlády SR č. 137 zo 17. februára 2004 a uznesením Národnej rady SR č. 865 z 11. marca 2004 sa rozšíril priestor pôsobenia jednotky ozbrojených síl SR v misii KFOR na spoločný operačný priestor na západnom Balkáne.
            Aktívna účasť Slovenskej republiky v misii KFOR je plne v súlade so strategickými cieľmi jej zahraničnej politiky a bezpečnostnými záujmami definovanými v Bezpečnostnej stratégii Slovenskej republiky pôsobiť na západnom Balkáne a prispievať k vytvoreniu podmienok trvalej stability v regióne, vo väzbe na perspektívne členstvo všetkých krajín regiónu v EÚ a NATO. 

2. Vojensko-odborné aspekty návrhu

NATO v lete 2005 schválilo transformáciu misie KFOR zo súčasného brigádneho zoskupenia (4 mnohonárodné brigády) na úlohové zoskupenie (TASK FORCE). Dôvodom je snaha pohotovejšie reagovať na možné zmeny bezpečnostnej situácie v Kosove. Táto nová štruktúra KFOR umožní väčšiu flexibilitu, rýchlejšiu nasaditeľnosť jednotiek, zefektívnenie štruktúry riadenia a velenia, zlepšenie informačných tokov a účinnejšie vyhodnocovanie získaných poznatkov. Transformáciou nedochádza k zníženiu počtov ani funkčnosti jednotiek, ani k narušeniu stability riadiaceho systému. Implementácia novej štruktúry je plánovaná na koniec roku 2005 a začiatok roku 2006.  
Na uvedenú transformáciu musí reagovať aj náš vyslaný kontingent, ktorý je v súčasnosti logisticky závislý od podpory českej jednotky. Prítomnosť našich ozbrojených síl v medzinárodných operáciách krízového manažmentu bola vo väčšine prípadov doteraz logisticky podporovaná inou vedúcou krajinou. Doposiaľ SR do operácie nevyslala autonómnu jednotku s komplexne zabezpečenou štruktúrou. Cieľom SR je postupne pripravovať kompaktné vojenské zoskupenia s prvkami bojovej podpory a prvkami bojového zabezpečenia na nasadenie a samostatné pôsobenie v rámci medzinárodných operácií. Návrh posilniť slovenskú jednotku v misii KFOR o prvky logistickej podpory je v súlade s praktickou prípravou na napĺňanie záväzkov SR v rámci Cieľov síl 2004, ktoré definujú sily a prostriedky, aké bude Slovenská republika poskytovať do celého spektra operácií NATO. 
           Po vyhodnotení potrieb logistickej podpory pre vyslanú mechanizovanú rotu pôsobiacu v misii KFOR a dôkladnej analýze reálnych možností ozbrojených síl vyplynulo, že optimálnym variantom je posilniť vyslaný kontingent o 35 príslušníkov ozbrojených síl. Jadro rozšírenia bude tvoriť zabezpečovacia čata s ďalším vnútorným členením, ktorá bude pozostávať z veliteľstva, družstva opráv techniky, hospodárskeho družstva a družstva obrany a ochrany. Ich poslaním bude vzhľadom na individuálny charakter úloh zabezpečovať potreby mechanizovanej roty na spoločnej základni a taktiež plniť relevantné úlohy v prípade nasadenia v priestore zodpovednosti súčasnej mnohonárodnej brigády Stred. Oblasti, ktoré nebude môcť zabezpečovacia čata pokrývať, budú naďalej zabezpečované na základe Memoranda o porozumení uzavretom medzi MO SR a MO ČR o spolupráci v misii KFOR.
Optimálnym termínom pre začlenenie logistických zložiek do zostavy kontingentu bude čas rotácie príslušníkov ozbrojených síl, ktorá je naplánovaná na január 2006. 

3. Finančné aspekty návrhu

Celkový objem finančných prostriedkov potrebných pre zabezpečenie pôsobenia jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii KFOR v roku 2006, po posilnení kontingentu o prvky logistickej podpory, predstavuje čiastku 209 221 423,- Sk. Finančné náklady budú hradené z rozpočtu rezortu ministerstva obrany s nasledovným členením:
- zahraničný príplatok	76 805 430,-Sk	
- ropné produkty	20 000 000,-Sk	
- náhradné diely	15 000 000,-Sk	
- cestovné	2 570 880,-Sk	
- stravovanie	15 963 000,-Sk	
- služby a údržba	14 029 152,-Sk	
- spojenie	5 420 000,-Sk	
- vybavenie miestností a spotrebný materiál	333 000,-Sk	
- osobné výdavky – ostatné	8 100 081,-Sk	
- výstroj a oblečenie	45 653 880,-Sk	
- prenájom budov, priestorov a objektov	5 276 000,-Sk	
- energie – elektrická energia	70 000,-Sk	
celkom	209 221 423,-Sk	

4. Legislatívne aspekty návrhu

Podľa čl. 86 písm. k) Ústavy Slovenskej republiky rozhoduje Národná rada Slovenskej republiky o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ak nejde o prípad uvedený v čl. 119 písm. p).
Návrh na vyslanie čaty logistickej podpory ozbrojených síl Slovenskej republiky do misie KFOR upravuje rámec schválený uznesením vlády SR č. 745 z 15. augusta 2001 a uznesením Národnej rady SR č. 1664/2001 zo 17. októbra 2001, ktoré stanovili počet našej jednotky pôsobiacej v KFOR na 100 profesionálnych vojakov. Preto je predkladaný nový návrh, ktorým sa rozšíri počet našich vojakov pôsobiacich v operácii KFOR na maximálne 135 vojakov.

5. Záver

Zmena štruktúry misie KFOR v Kosove si vyžaduje posilnenie našej vyslanej mechanizovanej roty o zásobovací element. Návrh na vyslanie ďalších 35 vojakov vrátane zabezpečovacej čaty do KFOR umožní našej jednotke pôsobiť operatívnejšie v súlade s potrebami a cieľmi KFOR.
Úspešné zvládnutie vytvárania autonómnych vojenských zoskupení pozostávajúcich z kompaktných bojových jednotiek doplnených prvkami bojovej podpory a prvkami bojového zabezpečenia tvorí základný predpoklad pre dosiahnutie takej miery nasaditeľnosti a úrovne spôsobilostí, k akým sa SR zaviazala v rámci svojho príspevku do Cieľov síl 2004.
Zotrvanie našej prítomnosti v Kosove si vyžaduje bezpečnostná situácia v oblasti a nastávajúce rokovania o budúcom štatúte Kosova. Úroveň našej bezpečnosti odráža našu schopnosť spolupracovať a zapájať sa do riešenia konfliktov za našimi hranicami tam, kde je zdroj hrozby a nestability. SR sa preto musí v zmysle solidarity a v spolupráci s medzinárodným spoločenstvom angažovať na zaručovaní bezpečnosti a stability a zmierňovaní následkov kríz iných štátov a národov.