L e g i s l a t í v n y    z á m e r
zákona o hospodárskej mobilizáciI

I. všeobecná časť

1.	Dôvody spracovania legislatívneho zámeru zákona o hospodárskej mobilizácii.
Hospodárska mobilizácia chápaná ako aktivovanie špecifických zdrojov a osobitných opatrení Slovenskej republiky sa na základe poznatkov a výsledkov systematickej činnosti v tejto oblasti od roku 1993, ako aj v súlade so smerovaním Slovenskej republiky do medzinárodných kolektívnych štruktúr nutne profiluje ako jeden z nástrojov štátu na riešenie krízových situácii v Slovenskej republike. 
Dôvodom spracovania legislatívneho zámeru zákona o hospodárskej mobilizácii je potreba novej právnej úpravy hospodárskej mobilizácie ako zdrojovej základne hospodárstva Slovenskej republiky na:
 
a)	zabezpečenie prežitia obyvateľstva Slovenskej republiky v krízovej situácii, ktorou sa rozumie  núdzový stav, výnimočný stav, vojnový stav a vojna (ďalej len „krízová situácia“),
b)	na zabezpečenie potrieb ozbrojených bezpečnostných zborov a ochranných zborov v krízovej situácii,
c)	na zabezpečenie potrieb ozbrojených síl pôsobiacich na území SR pri núdzovom stave a výnimočnom stave,
d)	na zabezpečenie potrieb ozbrojených síl pri obrane slobody, nezávislosti, suverenity a územnej celistvosti Slovenskej republiky vo vojnovom stave a vo vojne,
e)	na zabezpečenie takých potrieb ozbrojených síl iných štátov, ktoré vyplývajú pre Slovenskú republiku z medzinárodných dohôd, ktorými je Slovenská republika viazaná.

2. Súčasný právny stav a vzťah návrhu legislatívneho zámeru zákona o hospodárskej mobilizácii k Ústave Slovenskej republiky a ostatným zákonom

Krízová situácia, ako dôsledok súhrnu vnútroštátnych alebo medzinárodných negatívnych javov a ich následkov ohrozujúcich prioritné hodnoty spoločnosti, je hrozbou vyvolania stavu vážneho narušenia chodu alebo existencie štátu. 
Úspešná eliminácia negatívnych následkov krízovej situácie (ohrozenie života, majetku a iných životných potrieb občanov, resp. ohrozenie štátnosti) si okrem iného vyžaduje takú prípravu opatrení na komplexné využitie hospodárskeho potenciálu štátu, ktorá umožní aj využívanie  majetku vo vlastníctve súkromných osôb. Organizovaná a zákonom upravená možnosť pokrytia požiadaviek na materiálne a ľudské zdroje štátu je teda jedným zo základných predpokladov podmieňujúcich elimináciu a odstránenie negatívnych následkov krízovej situácie. 
 Využívanie privátnych zdrojov, ktoré sú neodmysliteľnou súčasťou hospodárskeho potenciálu štátu, je ale v mierových podmienkach ústavne chránené. 
Ústava Slovenskej republiky v čl. 13 ustanovuje, že povinnosti možno ukladať  zákonom, v jeho medziach a pri zachovaní základných práv a slobôd. Týka sa to aj ukladania povinností štátnym orgánom, obciam, právnickým osobám a fyzickým osobám, s účasťou ktorých sa počíta pri tvorbe hospodárskeho potenciálu Slovenskej republiky, využiteľného pre potreby hospodárskej mobilizácie.
So zreteľom na  dôležitosť opatrení na riešenie krízovej situácie z hľadiska ochrany života občanov, ich majetku, či zabezpečenia ich životných potrieb, ako aj z hľadiska zachovania štátnosti a územnej celistvosti štátu je  potrebné, aby bolo uloženie povinnosti podieľať sa na plnení opatrení hospodárskej mobilizácie určeným subjektom ustanovené priamo v zákone,  a tak sa dosiahol  súlad realizácie vybraných opatrení hospodárskej mobilizácie s ustanovením čl. 13 Ústavy Slovenskej republiky.
Ústava Slovenskej republiky ďalej v čl. 18 ods. 2 písm. c) a  d)  ustanovuje, že „služba vyžadovaná na základe zákona v prípade živelných pohrôm, nehôd alebo iného nebezpečenstva,  ktoré ohrozuje životy, zdravie alebo značné majetkové hodnoty“ a „konanie uložené zákonom na ochranu života, zdravia  alebo práv iných“ nie je považovaná za nútenú prácu alebo nútené služby. V zmysle uvedeného a v zmysle reálneho obsahu vybraných opatrení hospodárskej mobilizácie je preto potrebné, aby aj rozsah pracovnej povinnosti pri zabezpečovaní plnenia úloh hospodárskej mobilizácie bol definovaný zákonom.
Ústava Slovenskej republiky v čl. 20 ods. 4  tiež ustanovuje, že „…nútené obmedzenie vlastníckeho práva  je možné len v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu“. Je preto potrebné, aby  návrh zákona o hospodárskej mobilizácii definoval aj podmienky poskytovania vecných prostriedkov, ako formy núteného obmedzenia vlastníctva pre potreby plnenia úloh hospodárskej mobilizácie, ako aj rozsah náhrad za poskytnuté vecné prostriedky.
Je potrebné zdôrazniť, že ustanovenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov sú vo vzťahu k tzv. vecnému plneniu a pracovnej povinnosti („osobné úkony“) vymedzené  len vo vzťahu k mimoriadnej situácii, resp. mimoriadnej  udalosti a v rozsahu uvedenom v zákone. S ohľadom na intenzitu a časový a priestorový rozmer krízovej situácie, ktorou je aj núdzový stav, výnimočný stav, vojnový stav a vojna, je takéto vymedzenie nepostačujúce, pričom v navrhovanom zákone sa s  obmedzením vlastníckych práv a osobných slobôd uvažuje iba v súvislosti s výnimočným stavom, vojnovým stavom alebo vojnou, a to za náhradu.  
Legislatívne prostredie zákona o hospodárskej mobilizácii ďalej tvoria najmä: 
-	zákon č. 40/1961 Zb. o obrane Československej socialistickej  republiky  v znení neskorších predpisov. Dôležité ustanovenia § 6 a  7 o pracovnej povinnosti, § 8 až 11 o opatreniach v hospodárstve a o využití vecných prostriedkov, a §14 o opatreniach mimo času brannej pohotovosti štátu sú v súčasných ekonomických a právnych  podmienkach Slovenskej republiky neaplikovateľné. Prípadné využitie ustanovenia §12 ods.2 o kompetenciách vlády v mieri je hodnotené ako protiústavné. 
-	§ 31 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 351/1997 Z.z., branný zákon. Prostredníctvom zákona o hospodárskej mobilizácii sa vytvorí informačná databáza na zabezpečenie plnenia  § 35 ods. 1 cit. zákona o poskytnutí   vecných prostriedkov a § 38 ods. 3 cit. zákona o vedení vojenskej evidencie v spolupráci s okresnou vojenskou správou. 
-	nariadenie vlády č. 42/1961 Zb. o vyvlastnení pre účely obrany v znení nariadenia vlády č. 44/1963 Zb., nariadenie vlády Českej a Slovenskej Federatívnej republiky č. 284/1992 Zb. o opatreniach hospodárskej mobilizácie, 
-	výnos Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 2/1993 na koordináciu hospodárskej mobilizácie (oznámenie č. 204/1993 Z. z.). Rozsah opatrení definovaných touto normou nepokrýva v súčasnosti požiadavky na zabezpečenie prežitia obyvateľstva Slovenskej republiky a na zabezpečenie potrieb ozbrojených síl a bezpečnostných zborov v krízovej situácii, ktorou sa rozumie  núdzový stav, výnimočný stav,  vojnový stav  a vojna. Obsah tohto výnosu ako nižšej právnej normy, taktiež nevyhovuje ustanoveniu čl. 13 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý stanovuje, že  povinnosti možno ukladať len zákonom. 
-	Zákonom o hospodárskej mobilizácii nebudú dotknuté ustanovenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky z 5. apríla 2001, ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách.  Vzhľadom na skutočnosť, že zákonom o hospodárskej mobilizácii, sa vo sfére skladovania, spracovania a distribúcie ropy a ropných produktov, vymedzuje pôsobnosť štátnych orgánov iba pre výnimočný stav, vojnový stav a vojnu, nebude tento v nesúlade ani so zákonom o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov.
-	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 221/1996 Z.z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky a zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Pripravovaná reforma miestnej štátnej správy v akejkoľvek konečnej podobe nebude mať priamy dopad na ustanovenia zákona o hospodárskej mobilizácii, nakoľko pri obidvoch jej variantoch zostane problematika hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti orgánov všeobecnej štátnej správy.
-	zákon Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Zákon o hospodárskej mobilizácii špecifikuje a vymedzuje rozsah § 27 ods. 2 cit. zákona.  o pôsobnosti ministerstiev. 
Z uvedeného a zo skúseností realizátorov opatrení hospodárskej mobilizácie vyplýva, že doterajšia právna úprava  na úseku plnenia úloh hospodárskej mobilizácie je nedostatočná a nezodpovedá súčasným zmeneným spoločenským, politickým a ekonomickým podmienkam. 
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky ako gestor predmetnej problematiky v zmysle zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov preto navrhuje prijatie takej právnej normy, ktorá by vytvorila adekvátne zákonné prostredie na úseku plnenia úloh hospodárskej mobilizácie, zodpovedala súčasným spoločenským, politickým a ekonomickým podmienkam  Slovenskej republiky a zároveň znamenala transparentnosť všetkých opatrení, ktoré sú predmetom  navrhovaného zákona.

3.	 Vzťah legislatívneho zámeru zákona o hospodárskej mobilizácii k právu EÚ

Predkladaný legislatívny zámer zákona o hospodárskej mobilizácii riešenou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe.

4.	Ekonomické dôsledky
Realizácia zákona o hospodárskej mobilizácii a ani jeho organizačné zabezpečenie si priamo nevyžiada v roku 2002 a v nasledujúcich rokoch zvýšené nároky na štátny rozpočet, neovplyvní ani existujúcu zamestnanosť, nakoľko súčasné zabezpečenie tejto oblasti pracovnými silami je postačujúce.
Pri tomto konštatovaní sa vychádza z nasledovných skutočnosti:
-	v rámci štátneho rozpočtu sa v súčasnosti pravidelne vyčleňujú finančné prostriedky na hospodársku mobilizáciu pre všetky úrovne štátnej správy;

-	v rámci procesu integrácie Slovenskej republiky do európskych a transatlantických štruktúr možno počítať s uzatvorením medzivládnych zmlúv o vzájomnej pomoci v krízových situáciách. Výsledkom takýchto zmlúv bude vytvorenie dodávateľsko-odberateľských kooperačných vzťahov na dodávky deficitných, t.j. v Slovenskej republike nevyrábaných materiálových vstupov pre výrobu v krízovej situácii. Takto zabezpečené materiálové vstupy vytvoria predpoklady na vyčlenenie časti štátnych hmotných rezerv predovšetkým z kategórie mobilizačných rezerv určených na zabezpečenie výroby vo vojnovom stave a vo vojne. Finančné prostriedky získané z takéhoto vyčleňovania možno využiť na vytvorenie špecifických položiek, ktoré budú určené na zabezpečenie prežitia obyvateľstva v núdzovom stave alebo vo výnimočnom stave. 

II.	Cieľ a Predmet prÁvnej úpravy

A. Cieľom  zákona o hospodárskej mobilizácii je podieľať sa na eliminovaní nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie, za ktorú sa považuje núdzový stav, výnimočný stav, vojnový stav a vojna, tj. situácie, v ktorých dochádza k ohrozeniu života, majetku a iných životných potrieb občanov, resp. k ohrozeniu štátnosti.

B. Predmetom zákona o hospodárskej mobilizácii bude, v nadväznosti na pripravovaný ústavný zákon o bezpečnosti Slovenskej republiky, vymedziť pojmy hospodárskej mobilizácie, vymedziť povinnosti a práva právnických osôb, fyzických osôb, obcí a štátnych orgánov v oblasti hospodárskej mobilizácie, ustanoviť kompetencie a upraviť vzťahy medzi subjektami hospodárskej mobilizácie. 

Návrh zákona o hospodárskej mobilizácii má:

a)	vymedziť predmet právnej úpravy,
b)	definovať hospodársku mobilizáciu zdrojovej základne Slovenskej republiky pre potreby riešenia krízových situácií,
c)	definovať ďalšie pojmy, najmä krízovú situáciu, krízový plán, subjekt hospodárskej mobilizácie, jednotný informačný systém hospodárskej mobilizácie,  
d)	definovať mimoriadne regulačné opatrenia v zásobovaní obyvateľstva životne dôležitými výrobkami,
e)	vymedziť opatrenia hospodárskej mobilizácie ako nástroje na riešenie krízovej situácie a v rámci nich osobitne opatrenia realizované pri príprave na krízové situácie, pri vyhlásení núdzového stavu,  výnimočného stavu, vojnového stavu a vojny,
f)	ustanoviť povinnosti a práva určených právnických osôb a fyzických osôb, ktoré sa budú ako subjekty hospodárskej mobilizácie podieľať na príprave a realizácii opatrení hospodárskej mobilizácie,
g)	definovať povinnosť vecného plnenia na zabezpečenie opatrení hospodárskej mobilizácie v krízovej situácii, 
h)	vymedziť pracovnú povinnosť ako formu nútenej služby na zabezpečenie opatrení hospodárskej mobilizácie v krízovej situácii, 
i)	ustanoviť pôsobnosť štátnych orgánov resp. bližšie špecifikovať a vymedziť rozsah pôsobnosti ministerstiev v zmysle § 27 ods. 2 zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR v znení neskorších predpisov, 
j)	ustanoviť pôsobnosť  obcí ako subjektov hospodárskej mobilizácie,
k)	ustanoviť zásady a vzťahy subordinácie a spolupráce štátnych orgánov, najmä pri prenose informácii a pri optimálnom prerozdelení vecných prostriedkov, ľudských zdrojov, služieb a konaní a pri uplatňovaní požiadaviek,
l)	upraviť náhrady za vecné plnenie, nútené služby a konanie,
m)	ustanoviť sankcie za porušenie zákona.

B. 1.  definícia pojmu hospodárska mobilizácia a súvisiacich pojmov

Návrh zákona bude definovať hospodársku mobilizáciu ako komplex organizačných, materiálových, ľudských, technických, technologických, informačných a iných opatrení, ktoré sú pripravované a aktivované s cieľom zabezpečiť prežitie obyvateľstva, elimináciu nepriaznivých následkov krízovej situácie a na zabezpečenie služieb, náhrad spotreby a strát pre ozbrojené sily v krízovej situácii. 

Návrh zákona vymedzí miesto hospodárskej mobilizácie v súbore iných opatrení štátu na riešenie krízovej situácie (činnosť ozbrojených síl SR pri obrane územnej celistvosti a pri odstraňovaní následkov živelných pohrôm, činnosť zložiek civilnej ochrany a Zboru požiarnej ochrany  pri odstraňovaní následkov mimoriadnej udalosti).

Návrh zákona bude ďalej definovať pojmy:

a)	krízová situácia ako vnútroštátnu alebo medzinárodnú situáciu, v ktorej sú ohrozené prioritné hodnoty, záujmy alebo ciele štátu, tj. súhrn javov vyvolávajúcich stav vážneho narušenia chodu štátu alebo územnosprávneho celku, a ktorá má z pohľadu intenzity, časového alebo priestorového rozmeru spravidla za dôsledok vyhlásenie núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového stavu alebo vojny, 
b)	subjekt hospodárskej mobilizácie, 
c)	hospodársko-mobilizačná úloha, 
d)	krízový plán ako plánovací dokument hospodárskej mobilizácie obsahujúci stanovené skupiny informácií, 
e)	údajový dokument,
f)	životne dôležité výrobky, 
g)	jednotný informačný systém hospodárskej mobilizácie,
h)	vecné prostriedky,
i)	vecné plnenie, 
j)	pracovná povinnosť,
k)	štátny vojnový rozpočet,
l)	ďalšie pojmy, ktoré budú v zákone o hospodárskej mobilizácii používané.

B. 2. opatrenia hospodárskej mobilizácie ako nástroje na riešenie  krízových situáciÍ

Opatreniami hospodárskej mobilizácie ako nástrojmi štátu na riešenie krízovej situácie sú:

a)	krízové plánovanie ako proces, ktorým sa v mieri vytvárajú predpoklady na zabezpečenie produkčnej schopnosti Slovenskej republiky v krízovej situácii a predpoklady na zabezpečenie  funkčnosti jej neekonomickej nadstavby,
b)	výroba na zabezpečenie prežitia obyvateľstva v krízovej situácii a na eliminovanie jej nepriaznivých dôsledkov,
c)	výroba a služby na zabezpečenie potrieb ozbrojených bezpečnostných zborov a  ochranných zborov v krízovej situácii,
d)	výroba a služby na zabezpečenie náhrady spotreby a strát pre ozbrojené sily pôsobiace na území Slovenskej republiky v krízovej situácii, 
e)	uchovanie výrobných schopností,
f)	regulácia v zásobovaní životne dôležitými výrobkami,
g)	regulácia rozvodu a spotreby elektrickej energie a tepla,
h)	regulácia predaja a spotreby pohonných hmôt a mazadiel,
i)	regulácia distribúcie a spotreby plynu,
j)	tvorba, hospodárenie a použitie štátnych hmotných rezerv,
k)	zabezpečenie určených potrieb pre ozbrojené sily iných štátov v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná,
l)	osobitné opatrenia v doprave a  v oblasti činnosti pôšt a telekomunikácií,
m)	osobitné stavebné a obnovovacie činnosti, použitie obnovovacích jednotiek,
n)	evidencia, prerozdelenie ľudských zdrojov a pracovná povinnosť,
o)	evidencia, prerozdelenie vecných prostriedkov a vecné plnenie,
p)	kontrola, previerka a cvičenie hospodárskej mobilizácie,
q)	financovanie výdavkov, resp. nákladov opatrení hospodárskej mobilizácie v mieri, v núdzovom stave a vo výnimočnom stave
r)	financovanie hospodárstva vo vojnovom stave a vo vojne,
s)	osobitné opatrenia v zdravotnej starostlivosti, v sociálnej starostlivosti a vo vzdelávacom procese,
t)	spojenie, prenos signálu elektronických verejnoprávnych médií,
u)	osobitné opatrenia v informačných systémoch a na informovanie obyvateľstva,
v)	osobitné opatrenia vo veterinárnej starostlivosti,
w)	ochrana kultúrnych pamiatok, zbierkových predmetov múzejnej hodnoty a zbierkových predmetov galerijnej hodnoty.

B.3.    povinnosti a práva právnickÝch osÔb a fyzických osÔb, určenÝch za subjekty hospodárskej mobilizácie vecne príslušným ústredným orgánom štátnej správy

Právnické osoby a fyzické osoby určené za subjekty hospodárskej mobilizácie vecne príslušným ústredným orgánom štátnej správy majú tieto práva a povinnosti:

a)	vypracúvajú dokumenty krízového plánovania a zodpovedajú za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy, 
b)	poskytujú úplné, pravdivé a včasné informácie z dokumentov krízového plánovania,
c)	plnia úlohy vyplývajúce z povinnosti poskytnutia vecných prostriedkov na vecné plnenie,
d)	plnia úlohy vyplývajúce z povinnosti  plnenia hospodársko-mobilizačnej úlohy,
e)	zúčastňujú sa  na kontrole, previerkach a cvičeniach hospodárskej mobilizácie,
f)	vedú evidenciu určených  vecných prostriedkov,
g)	vedú evidenciu zamestnancov na účely pracovnej povinnosti,
h)	riešia pracovnoprávne vzťahy svojich zamestnancov, ktoré vyplývajú z pracovnej povinnosti,
i)	spolupracujú s vojenskou správou vo veci oslobodenia zamestnancov od mimoriadnej služby,
j)	majú nárok na náhradu za poskytnuté vecné prostriedky, užívanie objektov, pozemkov alebo komunikácií na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie,
k)	majú nárok na náhradu výdavkov, resp. nákladov za plnenie opatrení hospodárskej mobilizácie,
l)	majú nárok na náhradu škody, ktorá im vznikla v súvislosti s poskytnutím vecných prostriedkov alebo užívaním objektov, pozemkov alebo komunikácií na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie.

B. 4.  pôsobnosť Štátnych orgánov a obcí pri príprave a realizácii opatrení hospodárskej  mobilizácie 

Vláda Slovenskej republiky:
a)	schvaľuje koncepčné materiály na úseku hospodárskej mobilizácie a rozhoduje o základných opatreniach hospodárskej mobilizácie,
b)	riadi systém hospodárskej mobilizácie,
c)	nariaďuje vykonanie opatrení hospodárskej mobilizácie,
d)	nariaďuje osobitné opatrenia na hraničných prechodoch,
e)	nariaďuje predaj životne dôležitých výrobkov na prídel.

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti,
b)	uplatňuje požiadavky na uchovanie výrobných schopností,
c)	uplatňuje požiadavky ozbrojených síl na doplňovanie strát a spotreby v subjektoch hospodárskej mobilizácie
d)	po vyhlásení vojnového stavu a vojny preberá do svojej pôsobnosti a priamo riadi Letecký úrad Slovenskej republiky a Slovenský hydrometeorologický ústav.

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na      vecné plnenie,
b)	uplatňuje požiadavky na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u subjektov hospodárskej mobilizácie,
c)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie, 
d)	v núdzovom stave, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne koordinuje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie v odvetviach energetiky, vrátane hospodárenia s jadrovým palivom a uskladňovania rádioaktívnych odpadov v členení: výroba, výkup, tranzit, rozvod elektriny, likvidácia jadrovo-energetických zariadení, hospodárenie s jadrovým palivom, uskladňovanie vyhoreného jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov, výroba, výkup, rozvod tepla, tranzit, uskladňovanie a distribúcia zemného plynu, ťažba a úprava tuhých palív,  ťažba rudných a nerudných surovín, vyhľadávanie a prieskum rádioaktívnych surovín a ich ťažba, ťažba uhlia,
e)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne koordinuje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie v odvetviach priemyslu s výnimkou potravinárstva v členení: strojárstvo, elektrotechnika, špeciálna výroba, chemický priemysel, petrochemický priemysel, výroba výbušnín, gumárenská výroba a spracovanie plastov,  farmaceutický priemysel, výroba farmaceutických prípravkov a liečiv, celulózovo papierenský priemysel, drevársky priemysel, textilný priemysel, odevný priemysel,  kožiarsky a obuvnícky priemysel, sklársky priemysel, polygrafický priemysel, hutníctvo, ťažba, preprava, skladovanie, spracovanie a distribúcia ropy a ropných produktov; v  odvetviach vnútorného a zahraničného obchodu a ochrany spotrebiteľa v členení: ochrana spotrebiteľa,  trhový dozor, vnútorný obchod a služby,
f)	v núdzovom stave koordinuje, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi zahranično-obchodnú politiku, dovoz a vývoz zbraní, streliva, výbušnín a vojenského materiálu, dovoz a vývoz tovarov a služieb na základe licencií, zabezpečovanie obchodných a hospodárskych záujmov SR, puncovníctvo a skúšanie drahých kovov, 
g)	koordinuje činnosť ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v oblastiach hospodárskej mobilizácie,
h)	koordinuje prípravu na vyhlásenie regulačných opatrení v zásobovaní, obehu a v spotrebe životne dôležitých výrobkov,
i)	vypracováva súhrnný krízový plán Slovenskej republiky,
j)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
k)	riadi budovanie a využívanie jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie,
l)	riadi spôsob ochrany objektov v subjektoch hospodárskej mobilizácie v mieri a v krízovej situácii,
m)	riadi spôsob technického zabezpečenia náhradných zdrojov elektrickej energie v subjektoch hospodárskej mobilizácie,
n)	v krízovej situácii vykonáva štátnu správu vo veciach vyhlasovania stavu núdze v energetických odvetviach, vydávania licencií na dovoz a vývoz tovaru a ochrany spotrebiteľa prostredníctvom  Slovenskej obchodnej inšpekcie a územných orgánov štátnej správy,
o)	v krízovej situácii sa podieľa na výkone štátnej správy vo veciach prípravy podkladov pre vládu na nariadenie predaja výrobkov na prídel, vytvárania medzinárodných obchodných podmienok na nákup a dovoz zmluvných tovarov a surovín a strategických surovín a materiálov,
p)	vyhlasuje obmedzenie množstva nákupov životne dôležitých výrobkov.

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie.
b)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
c)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne koordinuje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti,
d)	riadi a zabezpečuje prípravu Policajného zboru, vojsk ministerstva vnútra, Zboru požiarnej ochrany a civilnej ochrany obyvateľstva pri plnení úloh a opatrení na ochranu života, zdravia a majetku a spolupôsobí pri zabezpečovaní verejného poriadku v krízovej situácii,
e)	riadi prípravu a realizáciu opatrení hospodárskej mobilizácie a koordinuje a kontroluje krízové plánovanie na krajských úradoch a okresných úradoch,
f)	prostredníctvom krajských úradov a okresných úradov koordinuje uplatňovanie požiadaviek miest a obcí v systéme krízového plánovania ,
g)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
h)	v núdzovom stave, výnimočnom stave, vojnovom stave a vo vojne zaisťuje osobnú bezpečnosť prezidenta republiky a ďalších osôb určených vládou Slovenskej republiky, bezpečnosť osôb, ktorým sa pri ich pobyte na území Slovenskej republiky poskytuje osobná ochrana podľa medzinárodných zmlúv
i)	uplatňuje požiadavky Policajného zboru, Zboru požiarnej ochrany a zložiek civilnej ochrany na doplňovanie spotreby a strát v subjektoch hospodárskej mobilizácie.

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	uplatňuje požiadavky na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u subjektov hospodárskej mobilizácie,
c)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
d)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne koordinuje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie v odvetviach potravinárskeho priemyslu, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, vodného hospodárstva, rybárstva a poľovníctva, 
e)	v núdzovom stave koordinuje, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi veterinárnu starostlivosť,
f)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy.

Ministerstvo financií Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti určených bánk na vecné plnenie v krízovej situácii,
b)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
c)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
d)	koordinuje financovanie výdavkov, resp. nákladov opatrení hospodárskej mobilizácie v mieri, v núdzovom stave a vo výnimočnom stave,
e)	koordinuje tvorbu štátneho rozpočtu vo vojnovom stave a vo vojne,
f)	koordinuje činnosť Národnej banky Slovenska a vybraných bánk v procese krízového plánovania,
g)	vo vojnovom stave a vo vojne riadi činnosť Národnej banky Slovenska  a vybraných bánk. 

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	uplatňuje požiadavky na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u subjektov hospodárskej mobilizácie,
c)	odborne a metodicky riadi a usmerňuje plnenie úloh hospodárskej mobilizácie v rámci zdravotného zabezpečenia obyvateľstva územného celku,
d)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
e)	koordinuje a kontroluje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie v odvetviach zdravotníctva, 
f)	v núdzovom stave koordinuje, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi poskytovanie zdravotnej starostlivosti,
g)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	uplatňuje požiadavky na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u subjektov hospodárskej mobilizácie,
c)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
d)	koordinuje osobitné opatrenia v doprave a  v oblasti činnosti pôšt a telekomunikácií,
e)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
f)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne koordinuje činnosť subjektov hospodárskej mobilizácie pôsobiacich v železničnej doprave, dráhach a vlečkách, v cestnej a mestskej doprave, mestských dráhach a dráhach osobitného určenia, v pozemných komunikáciách a diaľniciach, v železničnom zdravotníctve, v pošte a telekomunikáciách, vo vodnej doprave,
g)	vo výnimočnom stave koordinuje činnosť v oblasti civilného letectva,
h)	riadi železničnú políciu a železničné vojsko,
i)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi a kontroluje prenos signálu elektronických verejnoprávnych médií,
j)	vykonáva štátnu správu v oblasti spojov,
k)	vykonáva štátny odborný technický dozor nad pozemnými komunikáciami a plní funkciu špeciálneho stavebného úradu pre diaľnice,
l)	plní funkciu námorného úradu a slovenského lodného registra,
m)	v krízovej situácii vykonáva štátny odborný technický dozor vo veciach všetkých dráh, cestnej a mestskej dopravy, civilného letectva (s výnimkou vojnového stavu a vojny), vnútrozemskej a námornej plavby a zariadení verejnej telekomunikačnej siete,
n)	po vyhlásení vojnového stavu a vojny zabezpečuje odovzdanie Leteckého úradu Slovenskej republiky do podriadenosti ministerstva obrany,
o)	v krízovej situácii priamo riadi Štátnu plavebnú správu, Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky, Letecký úrad Slovenskej republiky (s výnimkou vojnového stavu a vojny) a Štátny dráhový úrad.

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	uplatňuje požiadavky na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie v subjektoch hospodárskej mobilizácie,
c)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
d)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
e)	vo výnimočnom stave, vojnovom stave a vo vojne zabezpečuje obnovu určených automobilových ciest, vybraných letísk, výstavbu náhradných premostení a výrobu stavebných materiálov a surovín.

Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
b)	uplatňuje požiadavky na služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u subjektov hospodárskej mobilizácie,
c)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
d)	vo vojnovom stave a vo vojne riadi Národný úrad práce,
e)	v krízovej situácii koordinuje osobitné opatrenia v sociálnej oblasti,
f)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi sociálnu poisťovňu.
 
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
b)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
c)	v krízovej situácii koordinuje osobitné opatrenia vo výchovno-vzdelávacom procese.

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
c)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
d)	v krízovej situácii (s výnimkou vojnového stavu a vojny) riadi Slovenský hydrometeorologický ústav,
e)	v krízovej situácii vykonáva štátnu správu na úseku ochrany ovzdušia, vôd, horninového prostredia a prírody,
f)	v krízovej situácii zabezpečuje špecializovanú inšpekčnú činnosť zameranú na ochranu zložiek životného prostredia.

Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky:
a)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
b)	prostredníctvom zastupiteľských úradov Slovenskej republiky informuje ostatné štáty a medzinárodné organizácie o hrozbe vzniku krízovej situácie a o požiadavkách na poskytnutie pomoci a spolupráce,
c)	v krízovej situácii koordinuje zabezpečovanie činnosti cudzích zastupiteľských úradov  akreditovaných v Slovenskej republike a v  prípade potreby ich odsun z územia Slovenskej republiky.

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky:
a)	rozhoduje o povinnosti subjektov vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie,
b)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie u subjektov hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu,
c)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
d)	v krízovej situácii koordinuje a kontroluje osobitné opatrenia na ochranu kultúrnych pamiatok, zbierok múzejnej hodnoty a zbierok galerijnej hodnoty.

Úrad vlády Slovenskej republiky:
a)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
b)	v krízovej situácii vykonáva kontrolu plnenia úloh štátnej správy a hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu a plní úlohy spojené s odborným, organizačným a technickým zabezpečením činnosti vlády Slovenskej republiky a bezpečnostnej rady.

Štatistický úrad Slovenskej republiky:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti,
b)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy.

 Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie v subjektoch hospodárskej mobilizácie vo svojej pôsobnosti,
b)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy.

Krajský úrad:
a)	rozhoduje o povinnosti štátnych orgánov a orgánov samosprávy vo svojej pôsobnosti na vecné plnenie.
b)	uplatňuje požiadavky obcí, okresov a kraja na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie u vecne príslušných ministerstiev,
c)	vypracováva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
d)	riadi prípravu a realizáciu opatrení hospodárskej mobilizácie a koordinuje a kontroluje krízové plánovanie na okresných úradoch,
e)	prostredníctvom okresných úradov koordinuje a kontroluje uplatňovanie požiadaviek miest a obcí v systéme krízového plánovania ,
f)	riadi a koordinuje činnosť okresných úradov vo svojej pôsobnosti na úseku regulácie predaja životne dôležitých výrobkov,
g)	vyhlasuje obmedzenie množstva nákupov životne dôležitých výrobkov na území kraja,
h)	zabezpečuje reguláciu zásobovania, obehu a spotreby vybraných druhov potravín a poľnohospodárskych produktov, pitnej vody, tovarov a palív,
i)	vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne riadi a zabezpečuje realizáciu osobitných opatrení v doprave a zabezpečuje plnenie dopravných a prepravných úloh na zabezpečenie činnosti ozbrojených síl.

Okresný úrad:
a)	vypracúva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
b)	koordinuje uplatňovanie požiadaviek miest a obcí v systéme krízového plánovania,
c)	uplatňuje na krajskom úrade požiadavky obcí a okresu v systéme krízového plánovania, 
d)	vedie evidenciu fyzických osôb, ktorým môže byť uložená pracovná povinnosť na zabezpečenie opatrení hospodárskej mobilizácie,
e)	vedie evidenciu vecných prostriedkov potrebných na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie,
f)	poskytuje štátne sociálne dávky a sociálnu pomoc občanom,
g)	riadi a koordinuje zásobovanie, obeh a spotrebu vybraných druhov potravín a poľnohospodárskych produktov, pitnej vody, tovarov a palív, 
h)	zabezpečuje reguláciu predaja životne dôležitých výrobkov na území okresu, 
i)	v mieri pripravuje, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne zabezpečuje evakuáciu obyvateľstva z priestorov ohrozených bojovou činnosťou ozbrojených síl alebo z ďalších ohrozených priestorov,
j)	ukladá pracovnú povinnosť občanom a určuje vecné plnenie vlastníkom alebo správcom vecných prostriedkov,
k)	zabezpečuje realizáciu osobitných opatrení  v doprave.

Obec:

a)	prostredníctvom účelovej informácie uplatňuje na okresnom úrade požiadavky obce v systéme krízového plánovania, 
b)	vyhlasuje časovo regulovaný predaj na území obce,
c)	po vydaní nariadenia vlády o predaji životne dôležitých výrobkov na prídel zriaďuje a zabezpečuje výdajne odberných oprávnení,
d)	v súčinnosti s Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky vo výnimočnom stave, vojnovom stave a vo vojne zabezpečuje ochranu kultúrnych pamiatok,

B. 5.  pôsobnosť Národnej banky Slovenska, slovenskej televízie a slovenkého rozhlasu pri príprave a realizácii opatrení hospodárskej  mobilizácie 

Národná banka Slovenska:
a)	koordinuje a kontroluje krízové plánovanie určených bánk,
b)	vypracúva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
c)	v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky zabezpečuje finančné zdroje krytia potrieb opatrení hospodárskej mobilizácie,
d)	vytvára osobitné zásoby peňažných prostriedkov, určuje spôsob ich distribúcie a obhospodarovania,
e)	zabezpečuje finančné zdroje krytia potrieb opatrení hospodárskej mobilizácie pri prechode na vojnový rozpočet štátu,
f)	v mieri pripravuje, vo výnimočnom stave, vojnovom stave a vo vojne zabezpečuje vykonanie opatrení na ochranu meny, vkladov, devízových rezerv, zlata a vykonáva opatrenia na úseku zmenárenskej činnosti.

Slovenská televízia:
a)	vypracúva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
b)	zabezpečuje včasné informovanie a varovanie obyvateľstva.

Slovenský rozhlas:
a)	vypracúva krízový plán a zodpovedá za realizáciu hospodársko-mobilizačnej úlohy,
b)	zabezpečuje včasné informovanie a varovanie obyvateľstva.

B. 5  vymedzenie opatrení hospodárskej mobilizácie realizovaných pri príprave na krízové situácie, pri vyhlásení núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového stavu a vojny

(1)	V čase prípravy na krízové situácie vláda, ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy, krajské úrady, okresné úrady, orgány samosprávy a určené podnikateľské právnické osoby a fyzické osoby vykonávajú opatrenia hospodárskej mobilizácie, a to:

a)	krízové plánovanie,
b)	uchovanie výrobných schopností,
c)	tvorba a hospodárenie so štátnymi hmotnými rezervami, 
d)	zabezpečenie požiadaviek ozbrojených síl iných štátov,
e)	evidencia ľudských zdrojov,
f)	evidencia vecných prostriedkov,
g)	kontrola, previerky a cvičenia hospodárskej mobilizácie,
h)	financovanie výdavkov, resp. nákladov hospodárskej mobilizácie v mieri,
i)	fyzická a technická ochrana objektov,
j)	vydávanie rozhodnutí o vecnom plnení na obdobie  výnimočného stavu, vojnového stavu a vojny,
k)	uplatňovanie požiadaviek na výrobu a služby na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov krízovej situácie.

(2)	V čase vyhláseného núdzového stavu môže vláda okrem toho nariadiť vykonanie nasledovných opatrení hospodárskej mobilizácie:
a)	reguláciu v zásobovaní životne dôležitými výrobkami,
b)	reguláciu rozvodu a spotreby  elektrickej energie, plynu alebo tepla,
c)	reguláciu predaja a spotreby  pohonných hmôt alebo mazadiel,
d)	použitie štátnych hmotných rezerv,
e)	osobitné opatrenia v doprave, v oblasti činnosti pôšt a telekomunikácií,
f)	osobitné stavebné a obnovovacie činnosti, použitie obnovovacích jednotiek,
g)	osobitné opatrenia vo financovaní, v zdravotnej starostlivosti, vo veterinárnej    starostlivosti a v informovaní obyvateľstva,
h)	vydávanie rozhodnutí o vecnom plnení na obdobie  výnimočného stavu, vojnového stavu a vojny.

(3) V čase vyhláseného výnimočného stavu môže vláda okrem opatrení uvedených v odseku 1 písm. a) až k) a opatrení uvedených v odseku 2 písm. a) až g) nariadiť vykonanie týchto opatrení hospodárskej mobilizácie: 
a)	osobitné opatrenia v informačných systémoch a v sociálnej oblasti,
b)	vecné plnenie v rozsahu ustanovenom zákonom,
c)	pracovnú povinnosť v rozsahu ustanovenom zákonom.

(4) V čase vyhláseného vojnového stavu môže vláda okrem opatrení uvedených v odseku 3 nariadiť vykonanie týchto opatrení hospodárskej mobilizácie: 
a)	výrobu a služby na zabezpečenie prežitia obyvateľstva a na eliminovanie nepriaznivých dôsledkov vojnového stavu,
b)	výrobu a služby na zabezpečenie potrieb ozbrojených bezpečnostných zborov a na zabezpečenie doplňovania strát a spotreby ozbrojených síl, 
c)	osobitné opatrenia vo vzdelávacom procese,
d)	osobitné opatrenia v ochrane kultúrnych pamiatok, zbierkových predmetov múzejnej hodnoty a zbierkových predmetov galerijnej hodnoty.
(5) V čase vyhlásenia vojny môže vláda nariadiť vykonanie opatrení uvedených v odseku 4. 

III.  Spoločné ustanovenia

Na konanie uskutočnené podľa tohto zákona  v čase mieru a v núdzovom stave sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní  a ustanovenia zákona č.513/1991Zb. Obchodný zákonník. Správne konanie uskutočňované v čase výnimočného a vojnového stavu a vojny upraví tento zákon.
Schválenie zákona si vyžiada v osobitných čl. II, III, IV doplnenie zákonov: č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov a zákon č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov.

IV.  Zrušovacie ustanovenia

Schválením zákona bude potrebné zrušiť § 6 až 12 zákona č. 40/1961 Zb. o obrane Československej socialistickej republiky v znení neskorších predpisov, nariadenie vlády ČSFR č. 284/1992 Zb. o opatreniach hospodárskej mobilizácie, výnos Ministerstva hospodárstva SR č. 2/1993 na koordináciu hospodárskej mobilizácie a § 22 zákona č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov. 

V.  Účinnosť

Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť súčasne so zákonom o obrane.

DOLOŽKA ZLÚČITEĽNOSTI

návrhu zákona Národnej rady Slovenskej republiky s právom Európskej únie

1.	Predkladateľ návrhu zákona : Vláda Slovenskej republiky.
2.	Názov predkladaného návrhu zákona : Zákon o hospodárskej mobilizácii.
3.	V práve Európskej únie nie je problematika návrhu zákona upravená.
4.	Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí medzi priority odporúčané v Bielej knihe.
5.	Charakteristika právnych noriem EÚ, ktorý je upravená problematika predkladaného návrhu :
     Vzhľadom  na obsah bodu 3, charakteristika právnych noriem EU sa neuvádza.

6.	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou EÚ :
Neuvádza sa.