Úvod
   
      Za posledné roky prešla slovenská ekonomika veľkými zmenami, ktorým vďaka sa slovenské hospodárstvo nachádza v novej vývojovej fáze s novými možnosťami, výzvami, ale aj problémami. V záujme ďalšieho rozvoja Slovenska je nevyhnutné týmto zmenám čo najlepšie prispôsobiť politiku vlády SR. Základom je jasná a moderná stratégia s jednoznačným cieľom dosiahnuť čo najrýchlejšie životnú úroveň najvyspelejších krajín EÚ. 

      Prostriedkom dosiahnutia tohto cieľa je udržateľný hospodársky rast podporovaný štátom v podobe vytvárania vhodných podmienok v spoločnosti, s nízkou administratívnou náročnosťou a efektívnym fungovaním verejnej správy. Účelom tohto procesu je rast ekonomickej konkurencieschopnosti krajiny v trhovej ekonomike.
 
      Služby zahrnujú široké a rôznorodé spektrum ekonomických činností a podieľajú sa veľkou časťou na rozvoji každej krajiny. Sú zdrojom zamestnanosti a tvorby pracovných miest. Európska komisia odhaduje, že pokrývané služby predstavujú asi 50-60% HDP EÚ a asi 60% zamestnanosti v Únii, s najvyšším podielom v najvyspelejších štátoch. 

      Začlenenie SR do vnútorného trhu EÚ, ktorý je charakterizovaný ako oblasť bez vnútorných hraníc,  založený na voľnom pohybe tovaru, služieb, osôb a kapitálu,  nesie      so sebou potrebu zvyšovať konkurenčnú schopnosť ekonomiky aj v službách. Kľúčovým nástrojom pre zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti krajiny je zdravé podnikateľské prostredie, motivujúce k podnikaniu. Z cieľov dokumentu prijatého vládou SR „Stratégia konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010“ s podtitulom „Lisabonská stratégia pre Slovensko“ vyplýva, že Slovenská republika  podporuje otváranie európskeho trhu so službami, ako aj zabezpečenie efektívnej transpozície práva EÚ a odstraňovanie legislatívnych a administratívnych prekážok voľnému pohybu služieb, čím sa prispôsobuje politike liberalizácie služieb v EÚ, ktorá je usmerňovaná predovšetkým v rámci Svetovej obchodnej organizácie WTO, ktorej je SR členom. 

      Z rozsudkov Európskeho súdneho dvora, ktorých obsahom boli rozhodnutia vo veciach žalôb poskytovateľov služieb, ktorí pri svojej podnikateľskej činnosti v oblasti služieb narážali na prekážky administratívneho a právneho charakteru, boli podnetom                   pre vypracovanie dopadovej štúdie Európskou komisiou. Hodnotiaca správa EK poukázala     na potrebu urobiť legislatívne opatrenia a administratívne zmeny na úrovni spoločenstva v oblasti voľného pohybu služieb, s cieľom odstránenia týchto prekážok. Najvhodnejším riešením sa javilo horizontálne riešenie, v podobe návrhu smernice EP a Rady o službách na vnútornom trhu (ďalej len smernica), ktorú predložila Európska komisia na prerokovanie všetkým členským štátom. 

       Cieľom návrhu smernice je, aby každý členský štát prispel liberalizovaním  služieb k zabezpečeniu takých podmienok na vnútornom trhu, ktoré uľahčia podnikateľom ich pôsobenie prostredníctvom vytvorenia právneho rámca, ktorý zabezpečí pre nich slobodu etablovať sa (založiť si podnik, zriadiť prevádzku) a voľný pohyb služieb, prehlbujúceho pre nich ako aj pre príjemcov služieb právnu istotu, ktorá je základom  vykonávania            a užívania dvoch základných slobôd, zakotvených v Zmluve o európskom spoločenstve, ktorými sú voľný pohyb služieb a voľný pohyb osôb. 

      Návrh smernice pokrýva širokú škálu služieb rôzneho druhu v hospodárstve s určitými výnimkami, ako sú napríklad finančné, dopravné a telekomunikačné služby. Vzťahuje sa iba na tých poskytovateľov, ktorí sa mienia usadiť v niektorom z členských štátov.          
Na odstránenie prekážok v podnikaní navrhuje  opatrenia legislatívneho a administratívneho zjednodušenia. Členským štátom EÚ bola uložená povinnosť vykonať takéto opatrenia, prostredníctvom založenia „jednotných kontaktných miest“ (JKM), ktoré majú pomôcť začínajúcim podnikateľom s rôznym zameraním pri ich etablovaní sa na trhu, ako aj počas výkonu ich podnikateľskej činnosti, s dôrazom  na možnosti využívania elektronickej komunikácie, ktoré sú dané príslušnými právnymi predpismi, ako napr. § 40 občianskeho zákonníka, § 19 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní a pod. 

      JKM majú zjednodušiť administratívne procedúry nielen domácim podnikateľským subjektom, ale aj príslušníkom z iných členských štátov, ktorí majú záujem etablovať sa v inom členskom štáte.     

      V súlade so smernicou sa Slovenská republika usiluje o vytvorenie takého právneho rámca a takých podmienok, ktoré odstránia ďalšie prekážky voľnému pohybu služieb v podnikateľskom prostredí. Pôjde predovšetkým o zjednodušenie a zefektívnenie administratívnych postupov pri začatí podnikania, ale aj počas jeho trvania, zjednotenie postupov, odstránenie všetkých diskriminačných bariér sústredením vybavenia čo najväčšieho počtu formalít pre podnikanie do jedného centra.

      Smernica, ktorú predložila Európska komisia  všetkým členským štátom v roku 2004 na  prerokovávanie, sa stala na dlhú dobu predmetom mnohých vnútrorezortných a medzirezortných rokovaní. Požiadavky EK na zjednodušenie a zefektívnenie administratívnych postupov spojených s podnikaním, má zrealizovať každý členský štát vybudovaním a zabezpečením efektívneho fungovania siete jednotných kontaktných miest,
pričom ponechá na rozhodnutí poskytovateľa služby, či využije možnosti služieb poskytovaných JKM.

 Hraničným termínom založenia JKM podľa návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu je 31. december 2008. 

      Gestorstvom spracovávania návrhu smernice o službách na vnútornom trhu za Slovenskú republiku bolo poverené Ministerstvo hospodárstva SR, ktorému kompetencie v oblasti podpory malého a stredného podnikania a tvorby stratégie podnikateľského prostredia vyplývajú priamo zo zákona č. 575/2001 Z. z. organizácii činnosti vlády  a organizácií ústrednej štátnej správy. Z uvedeného dôvodu aj príprava založenia JKM pripadla MH SR.

       Podstatou fungovania JKM je sústredenie administratívnych postupov spojených s podnikaním v oblasti služieb do jedného centra a to bez toho, aby sa činnosťou JKM zmenili alebo obmedzili kompetencie iných príslušných orgánov. 
      
      Pri hľadaní čo najefektívnejšej alternatívy zavedenia siete JKM na Slovensku boli v gescii MH SR zriadené vnútrorezortná a medzirezortná pracovná skupina, ktoré sa zaoberali problematikou založenia a fungovania JKM.  Po zhodnotení všetkých návrhov, alternatív a dokumentov pracovné skupiny dospeli k záveru, že je vhodné riešiť založenie siete JKM prostredníctvom niektorej z inštitúcii, ktorá má najväčšie predpoklady             pre založenie JKM s ohľadom na jej existujúcu infraštruktúru, odbornosť, technickú vybavenosť a niekoľkoročné praktické skúsenosti v tejto oblasti. 

      Návrh MH SR, podľa ktorého mali byť zriadené JKM s detašovanými pracovníkmi príslušných úradov, ktoré určitým spôsobom ovplyvňujú podmienky a časový rozsah  vstupu podnikateľa na trh, bola s odôvodnením členov pracovnej skupiny zamietnutá.

      Na základe ďalších rokovaní zástupcov MH SR a MV SR, ktoré nadväzovali na rokovania medzirezortnej pracovnej skupiny, bolo rozhodnuté, že najvhodnejším kandidátom pre založenie JKM na Slovensku, ktorý spĺňa vyššie uvedené predpoklady, je práve MV SR. Zástupcovia MH SR a MV SR prerokovali a dohodli, že JKM na Slovensku sa budú zriaďovať etapovite, v gescii MH SR a spolugestorstva MV SR.

Návrh koncepcie založenia jednotných kontaktných miest na Slovensku

I. Časť  
             
      JKM na Slovensku budú založené s tromi hlavnými zámermi a to:

1.	zlepšiť a zefektívniť prístup na trh širokej skupine podnikateľov s rôznorodým zameraním pri začatí podnikania, zlepšením a zefektívnením administratívnych postupov, a  to aj počas výkonu ich podnikateľskej činnosti, poskytovať podnikateľom potrebnú pomoc a informácie súvisiace s ich podnikaním, 
2.	sústrediť administratívne postupy do jedného centra,
3.	optimalizovať priebeh administratívnych postupov, čo do kvality a krátkeho časového rozsahu pre vydanie príslušných dokumentov potrebných na podnikanie.

Podľa požiadaviek návrhu smernice, by JKM mali zabezpečiť 

•	všetky postupy a formality na získanie prístupu k činnostiam poskytovateľa služby, najmä všetky žiadosti o vydanie oprávnenia, potrebné vyhlásenia, oznámenia, formuláre potrebné pre konanie aj na iných orgánoch, ako aj pre zápis                   do príslušného registra (databázy) vrátane zápisu v profesijnom orgáne

•	informácie o nediskriminačnom, primeranom spoplatnení úkonov, rovnajúce sa nákladom na postupy a formality, poskytnutých nad rámec základnej služby JKM, ktorou je vydanie, resp. sprostredkovanie dokladu, ktorý oprávňuje fyzickú a právnickú osobu podnikať

•	možnosť výberu a postupu poskytovateľa vo veciach spojených s podnikaním využitím služieb, nad rámec základnej služby JKM, resp. priamym kontaktom s inými príslušnými orgánmi 

•	dobrovoľný prístup poskytovateľa služby využiť služby JKM 

•	prístup k JKM na viacerých miestach v rámci SR

  Založenie JKM bude spočívať v dvoch úrovniach a to: 

1.	v metodicko-koordinačnej činnosti JKM so zodpovednosťou MH SR

1.1.	Metodicko-koordinačná činnosť MH SR bude spočívať predovšetkým

•	vo  vypracovaní metodických príručiek vo viacerých jazykoch EÚ, 
•	v sprostredkovaní formulárov súvisiacich s podnikaním – žiadostí o vydanie povolenia, 
•	v sprostredkovaní formulárov o výpis z registra trestov, formulárov návrhu na zápis fyzických a právnických osôb do obchodného registra a pod. 
•	v zriadení a prevádzkovaní informačného portálu na webovej stránke       MH SR 
•	v zabezpečovaní úloh uložených centrálnymi orgánmi EÚ
•	v monitorovaní spokojnosti osôb využívajúcich JKM
•	v informovaní slovenskej podnikateľskej verejnosti v médiách, v priamych verejných diskusiách,  ako aj  prostredníctvom poradensko-imformačných centier zameraných na oblasť podnikania a webovej stránky MH SR 
•	v poskytovaní informácií príslušníkom z iných členských štátov o fungovaní JKM na Slovensku prostredníctvom  obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR v zahraničí 
•	v monitorovaní činnosti a skúsenosti JKM v členských štátoch a ich možnej aplikácií v podmienkach SR
•	v operatívnom zabezpečovaní kontaktu so zamestnancami JKM (helpdesk) pri riešení prípadných sporných otázok a nejasností

2.	v inštitucionálnom zabezpečení (výkon) JKM so zodpovednosťou MV SR

            2.1. MV SR navrhlo realizovať inštitucionálne zabezpečenie JKM   prostredníctvom siete živnostenských úradov. Z uvedeného je zrejmé, že nepôjde o vytvorenie nového samostatného úradu, ale že služby JKM sa budú poskytovať              na živnostenských úradoch, s čím sa MH SR stotožnilo. Cieľom vytvorenia JKM nie je ani kumulovanie funkcie podateľne, rovnako ním nie je ani prevzatie funkcie iných špecializovaných orgánov a inštitúcií.  Dlhoročné skúsenosti živnostenských úradov s registráciou fyzických a právnických osôb v oblasti živnostenského podnikania, pod gestorstvom MV SR – živnostenský odbor, dávajú reálny predpoklad  pre úspešné zriadenie a fungovanie JKM na Slovensku.  

      Uvažuje sa s možnosťou, aby JKM poskytovali aj služby pre poskytovateľov takých služieb, u ktorých je predpoklad, že budú z pôsobnosti návrhu smernice vylúčené, ako napr. 

1.	služby bankového, úverového, poisťovacieho, zamestnaneckodôchodkového  
     alebo osobnodôchodkového charakteru, investičného alebo platobného  
      charakteru
2.	elektronické komunikačné služby a siete a príslušné zariadenia a služby súvisiace so záležitosťami, na ktoré sa vzťahujú osobitné smernice
3.	dopravné služby s výnimkou prepravy finančných hotovostí a zosnulých osôb
4.   činnosti, na ktoré sa vzťahuje článok 45 Zmluvy.

      Jednotné kontaktné miesta budú poskytovať informácie o vykonávaní takýchto činností na území Slovenskej republiky a prípadne budú v pozícii sprostredkovateľa pre  získanie povolenia k danej službe, či činnosti. 

      Skupinou podnikateľov, s ktorými sa príslušné živnostenské orgány kontaktovali a kontaktujú, sú osoby podnikajúce na základe živnostenského oprávnenia. Na základe štatistických ukazovateľov sa uvažuje s tým, že práve táto skupina podnikateľov bude dominantnou zložkou využívajúcou JKM.  

Podiel fyzických osôb – živnostníkov na celkovom počte podnikateľov vyjadrujú nasledovné údaje:
     r.2003        r 2004
Počet fyzických osôb – ekonomicky aktívnych	    329 720       360 378
 podnikateľov			   	    
 	    
v tom:	     živnostníci 		   	     306 356        336 640
			     podiel živnostníkov	                        93 %                94%
Celkový počet fyzických osôb s platným živnostenským oprávnením je v porovnateľnom období nasledujúci

rok	2003	2004	
počet FO                s platným živnostenským oprávnením	344 860	376 381	
      
      V kategórii právnických osôb rovnako početne dominujú tie, ktoré podnikajú na základe živnostenského oprávnenia, čo vyplýva zo skutočnosti, že prevažná časť ekonomických aktivít má charakter živností, na ktorých vykonávanie potrebuje živnostenské oprávnenie každý subjekt bez ohľadu na jeho právnu formu. Počet právnických osôb s platným živnostenským oprávnením v rovnakom časovom intervale vyjadruje nasledovná tabuľka:

rok	2003	2004	
počet PO s platným živnostenským oprávnením	94 674	          104 800	

      Pre ostatné skupiny podnikateľov podnikajúcich na základe iného ako živnostenského oprávnenia, je vytvorenie JKM značne zložitejšie, nakoľko  podliehajú povoľovacej alebo registračnej povinnosti niektorému z množstva príslušných špecializovaných orgánov riadiacich sa odlišnými zákonnými podmienkami a administratívnymi postupmi, ktoré žiadatelia o oprávnenie na podnikanie musia splniť. Medzi služby poskytované JKM vo vzťahu k tejto špecifickej skupine činností, prichádzajú do úvahy tri možnosti a to:

1.	informačná činnosť JKM,
2.	sprostredkovanie prístupu k danej službe, či činnosti,
3.	vybavovanie prístupu k danej službe, či činnosti

Druh a rozsah služieb JKM vo vzťahu k predmetným službám bude závisieť               od výsledkov zložitých medzirezortných rokovaní medzi MH SR, MV SR a dotknutými subjektami (príslušné rezorty a komory), ktoré vyústia do prípravy legislatívnych úprav viacerých zákonov. Dôležitú úlohu pri určení rozsahu a druhu služieb JKM bude predstavovať aj analýza požiadaviek žiadateľov o prístup k už poskytovaným službám. Okrem toho bude potrebné dohodnúť spôsob a formu vzájomnej interakcie dotknutých informačných systémov.  Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby sa problematika JKM pre tento okruh podnikateľov riešila v následnej samostatnej etape, ale tak, aby bol dodržaný hraničný termín 31. december 2008.
      
      Navrhovaný etapovitý postup budovania siete JKM umožní veľmi skoré využívanie výhod JKM pre podnikateľov podnikajúcich na základe živnostenského oprávnenia bez toho, aby to negatívne ovplyvnilo prípravu vytvorenia siete JKM pre ostatné kategórie podnikateľov.

A. Organizačná štruktúra orgánov štátnej správy v živnostenskom podnikaní a ich  
     úlohy, ktoré sú relevantné pre splnenie zámerov JKM

     Výkon štátnej správy na úseku živnostenského podnikania je upravený zákonom           č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. Štátnu správu v živnostenskom podnikaní vykonávajú

a) živnostenské úrady, ktorými sú obvodné úrady a krajské úrady,
b) Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. 

     Postavenie krajských a obvodných úradov a ich územné obvody je vymedzené zákonom č. 515/2003 Z.z.  o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Na úseku živnostenského podnikania vykonáva štátnu správu 8 krajských úradov a 50 obvodných úradov a ich 27 odlúčených pracovísk. 
Prevažná časť činností, ktoré sa dotýkajú budúceho fungovania JKM, sa realizuje na prvostupňových živnostenských úradoch, ktorými sú obvodné úrady, odbory živnostenského podnikania. Tieto úrady sú príslušné 

a)  v etape začínania podnikania na:
     prijímanie ohlásenia živnosti 
     prijímanie žiadosti o koncesiu  

b)  v etape podnikania na:
     ohlasovanie všetkých zmien, ktoré sú náležitosťami ohlásenia a žiadosti o koncesiu. 

      Ohlásenie živnosti, resp. u koncesovaných živností predloženie žiadosti o koncesiu, je prvotným a nevyhnutným zákonným krokom, ktoré musí potencionálny podnikateľ splniť pre získanie prístupu k vlastnej činnosti poskytovateľa služby. Fyzickým osobám vrátane fyzických osôb s bydliskom v štátoch EÚ/EHP, ktoré sa nezapisujú obligatórne do obchodného registra, a už vzniknutým právnickým osobám, vzniká ich živnostenské oprávnenie u ohlasovacích živností bezprostredne ohlásením, u koncesovaných živností okamihom doručenia koncesnej listiny, o ktorej vydaní sa rozhoduje max. v 30-dňovej lehote. Založeným právnickým osobám a zahraničným osobám, ktoré sa zapisujú do obchodného registra, vzniká živnostenské oprávnenie až následným zápisom do obchodného registra.

      Okrem prijímania ohlásenia a žiadosti o koncesiu, ktoré predstavujú základný administratívny krok pri začatí podnikania,  plnia živnostenské úrady z hľadiska zámerov JKM aj viaceré úlohy vyplývajúce z článku 7 návrhu smernice. Ide najmä o poskytovanie informácií o:

-  podmienkach živnostenského podnikania (preukázanie bezúhonnosti, kvalifikácie, 
   resp. osobitnej odbornej kvalifikácie na výkon požadovanej činnosti) i postupov, ktoré 
   musia byť splnené pre získanie prístupu k týmto  činnostiam v rámci služieb  (čl. 7 ods. 1   
   písm. a/) 

   Poskytovanie informácií o podmienkach i postupoch získania živnostenského oprávnenia  
 je základnou úlohu vecne príslušného orgánu štátnej správy. Všeobecne je poskytovanie    takýchto informácií ešte zvýraznené požiadavkami vyplývajúcimi zo zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení zákona č. 747/2004 Z.z.

-  kontaktných údajoch príslušných orgánov, ktorých vecná príslušnosť súvisí s 
   udeľovaním živnostenského  oprávnenia (čl. 7 ods. 1 písm. b/). 

 Keďže živnostenský zákon má prierezový dosah tým, že živnosťami sú činnosti zo  všetkých sfér hospodárstva, živnostenské úrady spolupracujú s dotknutými orgánmi, ktoré  

majú zákonne vymedzenú pôsobnosť vo viazaných a koncesovaných živnostiach a majú tak informácie o kontaktoch na tieto orgány.

-   spôsobe a podmienkach prístupu k verejným registrom a databázam (čl. 7 ods. 1  
    písm. c/). 

     V  živnostenskom podnikaní je takýmto registrom živnostenský register, ktorý   
      živnostenské úrady priamo  vedú,   umožňujú záujemcom do tohto registra nahliadať  
      a vydávajú z neho aj výpisy. 

-   všeobecne dostupných spôsoboch nápravy v prípade sporu (čl. 7 ods. 1 písm. d/). 

     Predovšetkým v prípade sporu medzi živnostenským úradom a poskytovateľom služby v postavení nositeľa živnostenského oprávnenia, ktorý vyplýva z rozhodovacej činnosti orgánu štátnej správy, sú poskytovatelia služby informovaní o spôsobe nápravy poučením uvedeným priamo v rozhodnutí.

-   kontaktných údajoch iných združení alebo organizácii ako príslušných orgánov, kde    
    môže byť  poskytovateľom alebo príjemcom poskytnutá praktická pomoc (čl. 7 ods. 1     
    písm. e/). 

     V podmienkach živnostenského podnikania ide o samosprávne organizácie typu Slovenskej živnostenskej komory alebo iných občianskych združení (zväzy, cechy, záujmové združenia), s ktorými živnostenské úrady spolupracujú.

     Z hľadiska požiadaviek kladených na JKM v článku 6 ods. 1 písm. a/ návrhu smernice, vyžadujúcich možnosť splniť na tomto mieste „všetky postupy a formality potrebné na získanie prístupu k činnostiam poskytovateľa služieb, najmä všetky potrebné vyhlásenia, oznámenia alebo žiadosti o udelenie povolenia kompetentným orgánom  vrátane žiadosti o zapísanie do evidencie, registra alebo databázy alebo o registráciu v profesijnom orgáne alebo združení“, je potrebné koncepčne riešiť rozšírenie pôsobnosti živnostenských úradov vo veciach, ktoré majú prevažne administratívny charakter a sú spôsobilé zjednodušiť uchádzačom o podnikanie vstup do nového podnikateľského prostredia. Predovšetkým ide o nasledovné úkony:

-   prijímanie žiadostí o výpis/odpis/ z registra trestov, ktorý je povinnou  
    súčasťou každého ohlásenia živnosti alebo žiadosti o koncesiu,

-   prijímanie návrhov na zápis do obchodného registra založeným  
    právnickým osobám a zahraničným osobám,

-  prijímanie žiadostí o registráciu daňovníka u správcu dane a o udelenie  
   daňového  identifikačného čísla,

-  prijímanie oznámení o začatí podnikania sociálnej poisťovni, zdravotnej  
   poisťovni, orgánom na úseku zamestnanosti a Štatistickému úradu Slovenskej  
   republiky

   

     Okrem uvedeného zostáva ešte sporné plnenie požiadaviek vyplývajúcich z článku 6 ods. 1 písm. b/ návrhu smernice, podľa ktorého môžu poskytovatelia služieb splniť na JKM i „všetky žiadosti o udelenie povolenia, ktoré je potrebné na výkon činností poskytovateľa v rámci služieb“. V právnom rámci Slovenskej republiky by mohlo ísť o prijímanie žiadostí a ich sprostredkované zabezpečenie, pokiaľ sa dotýkajú záležitostí, ktoré s podnikaním iba súvisia - napr. stavebné povolenia, overovanie zdravotnej spôsobilosti podnikateľa alebo jeho zamestnancov, overovanie splnenia hygienických, protipožiarnych, bezpečnostných a ďalších požiadaviek vyplývajúcich z osobitných predpisov. V týchto prípadoch sme ale toho názoru, že ide o požiadavky presahujúce rámec pôsobnosti JKM.

B. Možnosti zabezpečenia poskytovania informácií o požiadavkách pre začatie podnikania a výkon jednotlivých podnikateľských aktivít v SR (podľa sektorov) – jazykové alternatívy poskytovania informácií

      Začatie podnikania v akejkoľvek sfére hospodárstva je nevyhnutne spojené so získaním oprávnenia na podnikanie. Podnikanie bez príslušného oprávnenia sa považuje za neoprávnené podnikanie a môže mať charakter priestupku, iného správneho deliktu ako je priestupok, alebo charakter trestného činu. Za podnikateľa sa v zmysle platného obchodného zákonníka považuje 

 a) osoba zapísaná v obchodnom registri,
 b) osoba, ktorá podniká na základe živnostenského oprávnenia,
 c) osoba, ktorá podniká na základe iného než živnostenského oprávnenia podľa osobitných      predpisov,
 d)fyzická osoba, ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu a je zapísaná do evidencie    podľa osobitného predpisu.

      Požiadavky pre začatie a výkon jednotlivých podnikateľských aktivít upravujú zákony. Vyplýva to z článku 35 ods. 2 Ústavy SR, podľa ktorého ustanoviť  podmienky  a   obmedzenia  výkonu určitých povolaní alebo činností môže iba zákon. 

       Početne najvýznamnejší okruh podnikateľov má podmienky začatia a výkonu podnikateľskej činnosti upravené v živnostenskom zákone. A pretože aj osoby zapisované do obchodného registra, pokiaľ mienia vykonávať činnosť, ktorá je živnosťou, potrebujú pred zápisom do obchodného registra získať živnostenský list alebo koncesnú listinu. Živnostenské úrady majú skúsenosti s požiadavkami pre začatie podnikania pre väčšinu uchádzačov o podnikanie, pre prevažnú skupinu osôb zapisovaných do obchodného registra a  pre všetky osoby podnikajúce na základe živnostenského oprávnenia.  Živnostenské úrady sú tak už v súčasnosti spôsobilé poskytovať informácie o požiadavkách pre začatie podnikania rozhodujúcemu okruhu podnikajúcich osôb. Konkretizácia poskytovaných informácií je obsahom bodu A tohto materiálu.

      Poskytovanie informácií o požiadavkách pre začatie podnikania a výkon jednotlivých podnikateľských aktivít v sektoroch, v ktorých platí osobitná špecifická právna úprava a kde z hľadiska obchodného zákonníka ide o osoby podnikajúce podľa iného ako živnostenského zákona a o fyzické osoby vykonávajúce podnikateľským spôsobom poľnohospodársku výrobu, prináleží podľa platného právneho stavu iným ako živnostenským úradom. Ide najmä o  orgány štátnej správy povoľujúce činnosti v špecifických oblastiach svojej pôsobnosti (napr. v energetike,), o inštitúcie komorového typu povoľujúce činnosti najmä v slobodných povolaniach (napr. autorizovaní architekti), prípadne o samosprávne orgány (napr. obce zapisujúce fyzické osoby vykonávajúce poľnohospodársku výrobu).

      Poskytovanie informácií o požiadavkách pre začatie podnikania a výkon jednotlivých, iných ako živnostenských, podnikateľských aktivít  je v sieti JKM koncepčne prijateľné     za predpokladu, že takýto druh údajov bude odborne spracovaný jednotlivými kompetentnými orgánmi a inštitúciami a následne sústredený v JKM, ktoré by ich ďalej poskytovali záujemcom.  V tomto ponímaní je možné zveriť informačnú povinnosť štátnej alebo i neštátnej inštitúcii v postavení JKM, avšak živnostenské úrady k tomu majú najvýhodnejšie predpoklady (široká dostupnosť, kontakty na iné inštitúcie, personál znalý problematiky podmienok podnikania, technické vybavenie). Smernica predpokladá, že splnenie informačnej povinnosti o požiadavkách pre začatie podnikania a výkon jednotlivých podnikateľských aktivít môžu členské štáty zabezpečiť aj sprístupnením týchto informácií prostredníctvom internetu. Pretože v Slovenskej republike takáto informačná povinnosť platí už v súčasnosti, pre potreby výkonu JKM postačuje vykonať inventarizáciu dotknutých internetových stránok a linky hypertextovo prepojiť.

     S možnosťami poskytovania informácií o požiadavkách pre začatie podnikania a výkon jednotlivých podnikateľských aktivít v rôznych jazykových mutáciách sa počíta, avšak je to záležitosť časovo i finančne náročná. V prvej etape sa uvažuje s poskytovaním informácií iba v slovenskom jazyku, ktorý je na úrovni štátov Európskej únie jedným z rovnocenných jazykov. Poznatky z praxe naznačujú, že zahraničné subjekty, ktoré sa v uplynulých rokoch etablovali v Slovenskej republike, vybavovali svoje administratívne záležitosti buď prostredníctvom rôznych právnych zástupcov (napr. advokátov), alebo prostredníctvom tuzemských osôb v postavení budúcich vedúcich podnikov zahraničnej osoby alebo vedúcich organizačných zložiek podniku zahraničnej osoby. Okrem toho zamestnanci živnostenských úradov spĺňajú vzdelanostné podmienky na úrovni minimálne úplného stredoškolského vzdelania, kde sa oprávnene predpokladá určitá znalosť cudzích jazykov. Jazyková vybavenosť úradov sa preto nejaví ako bariéra, ktorá by rozhodujúcim spôsobom ovplyvňovala funkčnosť systému. 

C. Možnosti vybavenia formalít a dokumentácie spojenej so začatím/výkonom podnikania – prepojenie (vrátane elektronizácie prepojenia) s kompetentnými inštitúciami pre účely vybavovania formalít, dokumentácie

      V živnostenskom podnikaní platí pre účely vzniku subjektívneho práva začať podnikať v kategórii ohlasovacích živností jedinečný právny režim umožňujúci vznik tohto práva bez akéhokoľvek  zásahu  orgánu  štátnej  správy.   Potencionálnemu  podnikateľovi,  ktorý doručí príslušnému živnostenskému úradu úplné (nezávadné) ohlásenie živnosti, vznikne totiž živnostenské oprávnenie okamihom jeho doručenia. Tento systém je pre podnikateľov veľmi jednoduchý a výhodný, preto ho treba bezpodmienečne zachovať i pre ďalšie obdobie. Využitie systému sa znásobuje pri osobnom kontakte podnikateľa a živnostenského úradu, kedy živnostenský úrad pri preberaní ohlásenia napomáha podnikateľovi odstrániť prípadné nedostatky ohlásenia a tým zabezpečiť okamžitý vznik jeho živnostenského oprávnenia. Uvedené výhody sa plne zachovajú iba v prípade ustanovenia živnostenských úradov do postavenia JKM.

      Živnostenský zákon spája vznik živnostenského oprávnenia s relatívne jednoduchým formalizovaným postupom, pri ktorom potenciálny podnikateľ preukazuje splnenie všeobecných a osobitných podmienok prevádzkovania živnosti. Medzi všeobecné podmienky prevádzkovania živnosti patrí preukázanie dosiahnutia veku 18 rokov, spôsobilosti na právne úkony a bezúhonnosti. Prvé dve podmienky sú preukázateľné z osobných dokladov, t. j. bez akéhokoľvek zásahu a súčinnosti inej kompetentnej inštitúcie. Bezúhonnosť, ako poslednú všeobecnú podmienku prevádzkovania živnosti podnikateľ preukazuje výpisom z registra trestov, na ktorého vydanie je príslušný Register trestov Generálnej prokuratúry SR. 

       Naplnenie zámeru smernice, aby potenciálny podnikateľ mohol vybaviť formality a dokumentáciu spojenú so začatím činnosti na jednom mieste, možno v oblasti preukazovania bezúhonnosti realizovať dvomi spôsobmi. Jeden spočíva v tom, že príslušný živnostenský úrad v postavení JKM poskytne podnikateľovi príslušné tlačivo (žiadosť o výpis z registra trestov), na základe zverenej právomoci overí v tlačive zapísané údaje, ktoré bude následne zaslané Registru trestov Generálnej prokuratúry SR. Z vecného hľadiska by išlo o overenie údajov (meno, priezvisko, rodné číslo a adresa žiadateľa) uvádzaných na žiadosti o výpis, či odpis z registra trestov adresovanej Registru trestov Generálnej prokuratúry SR, a teda o úkon, ktorého vykonanie môže byť zverené ktorémukoľvek orgánu štátnej správy alebo samosprávy. Druhý spôsob, ktorý sa koncepčne javí výhodnejší, vychádza z myšlienky využitia internetovej siete GOVNET, cez ktorú by sa živnostenským úradom umožnil kontrolovaný a regulovaný prístup do databázy registra trestov, v ktorej by si priamo overili bezúhonnosť dotknutej osoby. 

       Osobitnými podmienkami prevádzkovania živnosti sú odborná alebo iná spôsobilosť vyžadovaná živnostenským zákonom. Vecne ide o problematiku súvisiacu s preukazovaním splnenia vzdelanostných predpokladov pre vykonávanie predmetu podnikania a splnenia podmienok nadobudnutej praxe, kde sa súčinnosť JKM s inými inštitúciami nepredpokladá.

       Po vzniku živnostenského oprávnenia musí podnikateľ splniť niektoré ďalšie povinnosti, ktoré mu vyplývajú z osobitných zákonov. Nesplnenie týchto povinností síce nemá za následok zákaz vykonávania podnikateľskej činnosti,  zákonné podmienky však majú svoje vecné opodstatnenie a ich neplnenie je sankcionovateľné. V podstate ide o  úkony podnikateľa smerujúce k jeho zaevidovaniu u iných dotknutých orgánov štátnej správy a verejnoprávnych, resp. samosprávnych orgánov s následným získaním jednotlivých identifikátorov (DIČ, číslo poistenca). 

       Vo všetkých spomínaných prípadoch ide o formalizované konanie, v ktorom je dotknutá osoba povinná vykonať určité administratívne úkony (vyplniť predpísané tlačivo, prípadne k nemu doložiť požadované prílohy) voči príslušnému orgánu alebo inštitúcii, ktorým nie je živnostenský úrad. Z časového hľadiska ide o úkony, ktoré konaniu pred živnostenským úradom predchádzajú (výpis z registra trestov a uznávanie odbornej kvalifikácie) alebo na konanie pred živnostenským úradom bezprostredne nadväzujú (prípady registrácie v sociálnej poisťovni, zdravotnej poisťovni, u správcu dane a na Štatistickom úrade Slovenskej republiky).  Pre dotknutú osobu je súčasný postup vecne, časovo i ekonomicky nevýhodný, pričom obsahovo ide z veľkej časti o duplicitné poskytovanie rovnakých, prevažne identifikačných údajov.  Preto bude potrebné pripraviť a schváliť také legislatívne zmeny, ktoré vo vyššie uvedených veciach umožnia konať živnostenským úradom bez toho, aby sa muselo zasiahnuť do kompetenčného rámca dotknutých orgánov a inštitúcií. Vecnú príslušnosť pre prijatie a vybavenie takýchto podaní môžu totiž živnostenské úrady nadobudnúť iba zákonným splnomocnením. 

       Tak napríklad pre daňové účely je právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá získa povolenie alebo  oprávnenie  na  podnikanie alebo  začne  vykonávať  inú zárobkovú  činnosť na  území Slovenskej  republiky, povinná registrovať sa do 30 dní  u miestne príslušného správcu dane. Daňovník  je  povinný oznámiť  správcovi  dane  do tridsiatich dní aj zriadenie (v rovnakej lehote i jej zrušenie) stálej prevádzkárne a jej umiestnenie na území  Slovenskej  republiky.  Registrácia  alebo  oznámenie sa  predkladá správcovi  dane na  tlačive, ktorého vzor určuje daňové  riaditeľstvo alebo colné riaditeľstvo po dohode  s ministerstvom,  alebo  sa  môže podať  aj elektronickými prostriedkami podpísané elektronickým  podpisom alebo urobené v súlade  s  dohodou. Správca  dane pridelí  zaregistrovanému daňovému subjektu daňové  identifikačné   číslo  a  o   vykonanej  registrácii  vydá osvedčenie,  na ktorom  uvedie identifikačné  číslo pre  konkrétny druh  dane. Zabezpečenie takýchto úkonov prostredníctvom živnostenských úradov v postavení JKM si nevyžaduje osobitne zložité postupy, a podobne ako u výpisov z registra trestov, to možno vykonať preberaním žiadostí o registráciu a oznámení, ktoré následne spracuje príslušný správca dane, alebo elektronickou formou, ktorá je už dnes medzi daňovými úradmi a živnostenskými úradmi vybudovaná.

       Rozšírením náležitostí ohlásenia a žiadosti o koncesiu o informáciu, v ktorej žiadateľ uvedie príslušnú zdravotnú poisťovňu a  pobočku sociálnej poisťovne, môže JKM získať údaj umožňujúci priamu komunikáciu s týmito inštitúciami s rovnakými možnosťami a dôsledkami, ako sú spomínané vo vzťahu k správcom dane. 

      Pokiaľ ide úkony spojené so začatím podnikania pre subjekty s obligatórnym zápisom do obchodného registra, v záujme zabránenia nežiaduceho prepájania výkonnej a súdnej moci môže mať živnostenský úrad iba postavenie sprostredkovateľa, ktorý bude návrh na zápis do obchodného registra predkladať príslušnému súdu na základe splnomocnenia žiadateľa. Zodpovednosť za úplnosť a správnosť návrhu musí zostať ponechaná na osobe žiadateľa.  To ale nebráni tomu, aby sa hľadali možnosti spolupráce obchodného registra a obvodných (živnostenských úradov) napríklad v oblasti efektívnej výmeny informácií, prípadne zdieľania databáz na základe regulovaných prístupov.

      Z uvedeného je zrejmé, že možnosti vybavenia formalít a dokumentácie spojenej so začatím/výkonom podnikania s kompetentnými inštitúciami pre účely vybavovania formalít, dokumentácie sú pri poverení živnostenských úradov úlohami JKM reálne. Vyžaduje to síce isté legislatívne úpravy živnostenského zákona i osobitných predpisov, ale dá sa nimi dosiahnuť výrazné zjednodušenie administratívnych postupov v prospech podnikateľov, napr. zavedením jednotného formulára, obsahom ktorého budú aj údaje vo vzťahu k dotknutým orgánom a inštitúciám (napr. sociálna, zdravotná poisťovňa, daňový úrad).  Živnostenské úrady by v tejto oblasti nadviazali na pozitívne skúsenosti z minulého obdobia, keď prevzali podobné evidenčné povinnosti pre orgány štátnej štatistiky a prideľujú fyzickým osobám (štatistické) identifikačné čísla. V súvislosti s uvažovanými legislatívnymi úpravami je potrebné potenciálne rozhodnúť tiež o nezmyselnosti identifikácie tých istých subjektov rozličnými spôsobmi len preto, že príslušné evidencie vedú rozličné orgány alebo inštitúcie.

      Pri navrhovaní zjednodušenia formalít a postupov súvisiacich s nadobudnutím iného ako živnostenského oprávnenia je potrebné postupovať tak, aby sa maximálne využil existujúci potenciál živnostenských úradov. Preto sa prikláňame k tomu, aby sa najprv dôsledne analyzovala špecifickosť činností vylúčených z režimu živnostenského zákona a pokiaľ sa to nevyhodnotí ako nevyhnutné, navrhujeme zrušiť osobitný povoľovací režim a zaradiť dosiaľ vylúčené činnosti pod právny režim živnostenského zákona. Podľa rozsahu, významu, frekvencie a ďalších kritérií (napr. dostupnosť, technické a personálne vybavenie) by sa následne určil obvodný úrad v sídle krajského úradu ako orgán zabezpečujúci úlohy JKM pre zostávajúci okruh podnikateľských činností. 

      Nevyhnutnosť osobitného povoľovacieho režimu bude posudzovaná z hľadiska náročnosti a osobitosti povoľovacieho režimu s ohľadom na podmienky, ktoré budú nad rámec preukazovania všeobecných podmienok pre získanie povolenia k podnikateľskej činnosti (vek, preukázanie bezúhonnosti,) a odborných podmienok - preukázanie sa dokladom o vzdelaní, resp. dokladom podľa osobitných predpisov, ktoré má budúci podnikateľ k dispozícii pred podaním žiadosti o povolenie k podnikaniu. Pôjde o také osobitosti povoľovacieho režimu, ktoré by JKM neboli schopné po odbornej a technickej stránke zabezpečiť (napr. odborné skúšky pred skúšobnou komisiou v rámci povoľovacieho konania, preverovanie morálnej spoľahlivosti osoby kontaktovaním sa s viacerými orgánmi verejnej  a pod.). Predmetnú analýzu bude vykonávať MV SR s dotknutými ministerstvami.  Pridanou hodnotou zaradenia činností, v súčasnosti vykonávaných na základe osobitných právnych predpisov, pod režim živnostenského zákona bude vybavenie značného počtu formalít na jednom mieste, ako povolenie k podnikaniu, sprostredkovanie  pridelenia DIČO, oznámenie začatia podnikania sociálnej, zdravotnej  poisťovni, štatistickému úradu, sprostredkovanie zápisu do obchodného registra a pod. V prípade ponechania osobitného povoľovacieho režimu bude preňho vybavenie povolenia k podnikaniu a iných formalít oveľa zdĺhavejšie, a to aj pri využití sprostredkovateľskej služby JKM.

       Z vecného hľadiska by funkciou živnostenského úradu, pri činnostiach vykonávaných na základe osobitných predpisov, bolo prevzatie žiadosti o podnikateľské oprávnenie adresovanej napríklad komore, jej doplnenie o nevyhnutné podklady (napr. výpis z registra trestov) a predloženie príslušnému orgánu alebo inštitúcii, v danom prípade komore, na rozhodnutie. Po udelení podnikateľského oprávnenia komorou by živnostenský úrad zabezpečil pre podnikateľa ostatné administratívne záležitosti spojené so začatím podnikateľskej činnosti - registračné alebo evidenčné povinnosti u daňového úradu, sociálnej, zdravotnej poisťovne a na Štatistickom úrade Slovenskej republiky.

      V prechodnom období - medzi schválením koncepcie pre vytvorenie siete JKM a nadobudnutím účinnosti potrebných zákonných zmien - navrhujeme zjednodušiť administratívne postupy tak, že uchádzač o podnikanie bude môcť na živnostenskom úrade v postavení JKM získať nielen informácie úkonoch, ktoré musí vykonať voči dotknutým orgánom a inštitúciám, ale aj príslušné formuláre a metodické návody na ich vyplnenie a skompletizovanie. Zavedenie takéhoto prechodného systému, ktorý predstavuje prvý, ale veľmi rýchly krok k zjednodušeniu administratívnych postupov, nie je spojené so žiadnym zdĺhavým legislatívnym postupom a nekladie ani žiadne nároky na prostriedky štátneho rozpočtu, pretože si vyžaduje iba krátkodobé zaškolenie pracovníkov živnostenských úradov, ktorí budú sústredené formuláre a metodiky žiadateľom o podnikanie poskytovať.

D.  Počet JKM, teritoriálna štruktúra JKM (zdôvodnenie rozmiestnenia JKM na území Slovenskej  republiky)

      Pri určovaní počtu JKM a ich teritoriálnej štruktúry vychádzame z úloh, ktoré majú JKM zabezpečovať a z okruhu adresátov, pre ktorý sú služby JKM určené. Podľa návrhu smernice o službách na vnútornom trhu sa majú zriadením JKM zjednodušiť administratívne postupy spojené so začatím podnikania osobám z EÚ/EHP, ktoré sa mienia etablovať na území iného členského štátu. Doterajší vývoj v oblasti etablovania sa osôb EÚ/EHP na území Slovenskej republiky naznačuje, že na splnenie smernicou požadovaných služieb pre tento okruh osôb postačuje zriadiť JKM v krajských mestách. Ich hostiteľmi budú obvodné (živnostenské) úrady v Bratislave, Trnave, Nitre, Trenčíne, Žiline, Banskej Bystrici, Prešove a Košiciach.

      Pri plnení úloh JKM budú obvodné (živnostenské) úrady využívať svoje nesporné výhody spočívajúce v tom, že pre väčšinu podnikateľských aktivít sú súčasne vecne príslušnými orgánmi s priamou rozhodovacou právomocou a že popri svojom odbornom zázemí budú môcť pri zjednodušovaní administratívnej náročnosti využívať i existujúce technické prepojenia s dotknutými orgánmi.

      Vychádzajúc zo zásady, že aj občania Slovenskej republiky sú občanmi EÚ, a preto im prináležia rovnaké práva, treba skutočnú možnosť využívania služieb, aké budú poskytovať JKM pre osoby zo štátov EÚ/EHP, zabezpečiť i pre podnikateľov z tuzemska. Doterajšia 15-ročná prax živnostenských úradov ukazuje, že optimálna časová dostupnosť, ktorú občania pre využitie ponúkaných služieb akceptujú, je jedna hodina. Tomuto kritériu vyhovuje existujúca infraštruktúra orgánov štátnej správy v živnostenskom podnikaní, ktorú tvorí súčasných 50 obvodných (živnostenských) úradov so svojimi ďalšími odlúčenými pracoviskami. Ministerstvo vnútra SR uvažuje preto – popri sieti JKM - rozšíriť pôsobnosť živnostenských úradov o aktivity porovnateľné so službami JKM.

E.  Predpokladaný počet zamestnancov a funkčná štruktúra JKM

     Rozšírenie pôsobnosti vybraných obvodných (živnostenských) úradov v sídlach krajských úradov o plnenie úloh JKM voči osobám EÚ/EHS vyvolá iba nepatrný dopad    na počty pracovníkov živnostenských úradov. Vyplýva to jednak z očakávaného relatívne malého počtu etablujúcich sa subjektov, ako aj z dôvodu, že prevažnú časť úloh JKM už živnostenské úrady zabezpečujú aj za dnešného právneho stavu. Posilnenie navrhovaných  úradov o jedného pracovníka, ktorého pracovná náplň bude zameraná na subjekty, ktoré majú záujem sa etablovať v oblasti živnostenského podnikania, považujeme v tejto etape za primerané a dostatočné. Rovnaké zvýšenie počtu pracovníkov navrhujeme aj pre zabezpečovanie činnosti JKM voči subjektom z EÚ/EHS etablujúcim sa v činnostiach mimo právneho režimu živnostenského zákona. Navrhované riešenie zabezpečí aj potrebnú zastupiteľnosť v prípadoch, kedy bude dochádzať k osobným rokovaniam a odovzdávaniam žiadostí u príslušných orgánov a inštitúcií. Pracovníci zabezpečujúci služby JKM subjektom z teritória EÚ/EHP, ktorých bude celkovo 16, budú organizačne začlenení v odboroch živnostenského podnikania v postavení špecializovaného referátu pre danú oblasť. 

      V každom prípade však treba počítať s tým, že i tuzemské subjekty uchádzajúce sa o živnostenské oprávnenie budú chcieť využívať rozšírený komfort ponúkaný živnostenskými úradmi v postavení JKM, t. j. zabezpečovanie výpisov z registra trestov i zabezpečovanie registrácie u dotknutých orgánov a inštitúcií.  Pre účely tejto koncepcie preto iba informatívne uvádzame, že vychádzajúc z priemerného ročného počtu nadobudnutých živnostenských oprávnení fyzickými a právnickými osobami, ktorý sa v sledovanom období pohyboval  v rozmedzí 61 – 93 tisíc oprávnení a z odhadu časovej náročnosti jednotlivých úkonov JKM, ktorá sa pohybuje na hranici jednej hodiny, je časový fond potrebný na činnosť JKM cca. 90 tis. hodín, čo predstavuje ročný fond pracovného času  45 pracovníkov. Na druhej strane dôjde, najmä pri zavedení elektronickej komunikácie medzi živnostenskými úradmi a dotknutými orgánmi a inštitúciami, k čiastočnej redukcii úkonov u dotknutých orgánov a inštitúcií, s výhľadovou možnosťou eliminácie vyvolaných zvýšených nákladov na JKM. Pri zachovaní doterajšej pôsobnosti týchto orgánov a inštitúcii sa vzhľadom na prevažne sprostredkovateľský charakter úkonov JKM v súčasnosti nepredpokladá zníženie počtu zamestnancov na týchto orgánoch verejnej správy. Na živnostenských úradoch s najväčším počtom podnikateľov bude nutné uvažovať s prijatím príslušných organizačných opatrení na  zabezpečenie  spolupráce s dotknutými orgánmi a inštitúciami. 

F.	Právna forma JKM

     Návrh smernice o službách na vnútornom trhu neurčuje právnu formu JKM a túto voľbu ponecháva na rozhodnutie jednotlivým členským štátom. Ministerstvo vnútra SR navrhuje, aby hostiteľom JKM pre etablujúce sa osoby z EÚ/EHP bol obvodný (živnostenský) úrad, ktorý má v rámci krajského úradu v postavení rozpočtovej organizácie  rozhodovaco-administratívnu samostatnosť. 
Najvýznamnejším dôvodom pre tento návrh je tá skutočnosť, že živnostenský úrad má postavenie vecne príslušného orgánu štátnej správy pre rozhodujúcu skupinu podnikateľov, a preto im môže poskytovať rýchle a komplexné služby bez časového oneskorenia, ktoré nastáva vždy, keď služby JKM poskytuje sprostredkovateľský orgán alebo inštitúcia. Najvypuklejšie sa táto výhoda prejavuje v prípadoch ohlásenia živnosti, u ktorých živnostenské oprávnenie vzniká ohlásením u miestne príslušného živnostenského úradu. Zverenie výkonu činnosti JKM štátnej rozpočtovej organizácii má svoje opodstatnenie i v tom, že verejnoprávne podmienky pre začatie a vykonávanie podnikateľskej činnosti určuje štát v zákonoch a preto aj kontrola nad dodržiavaním týchto podmienok prináleží orgánu štátnej správy.

G. Špecifikácia rozsahu a foriem služieb poskytovaných JKM (elektronicky,     bezplatne/za úhradu - čiastočne, plne - predpokladaná výška cien služieb JKM 

     Prevažná časť služieb poskytovaných živnostenskými úradmi v postavení JKM má charakter bezprostredného výkonu štátnej správy na svojom úseku štátnej správy. Vecne ide o úkony začínajúce poskytovaním informácií o podmienkach začatia a vykonávania podnikateľskej činnosti a končiace rozhodovacou činnosťou o vzniku živnostenského oprávnenia. Aj časť novonavrhovaných služieb, ktorých obsahom je obstarávanie niektorých administratívnych záležitostí u dotknutých orgánov štátnej správy (daňové úrady, orgány prokuratúry), je zameraná na výkon štátnej správy, ibaže na iných úsekoch štátnej správy. Jedine služby dotýkajúce sa evidencie podnikateľov v sociálnej poisťovni a v zdravotnej poisťovni, ktorých poskytovanie je v kompetencii verejnoprávnych orgánov, nemá charakter výkonu štátnej správy. Podobne s výkonom štátnej správy nesúvisí ani informačná či povoľovacia činnosť samosprávnych inštitúcií komorového typu, ktoré majú zákonnú pôsobnosť pre niekoľko vybraných povolaní. 

      Rozsah poskytovaných služieb živnostenským úradom pre činnosti, v ktorých je  vecne príslušným orgánom, sa navrhuje tak, aby bol v úplnom súlade s požiadavkami smernice o vnútornom trhu. Po vykonaní nevyhnutných legislatívnych opatrení bude živnostenský úrad vybavovať pre uchádzačov o živnostenské podnikanie všetky formality potrebné pre začatie podnikania. Vo vzťahu k dotknutým orgánom štátnej správy sa navrhuje využitie elektronickej formy komunikácie s využitím siete GOVNET.  Živnostenské úrady sú pre splnenie tejto úlohy po technickej stránke už dobudované.
 
Pokiaľ ide o úhradu nákladov za tieto služby, navrhujeme, aby
1. poskytovanie informácií o podmienkach podnikania zostalo naďalej bezplatné 
    a považovalo sa za pomoc štátu začínajúcim podnikateľom,
2. jednotlivé úkony špecializovaných orgánov štátnej správy boli pokryté súčtom  
    (kumuláciou)  platných správnych poplatkov za jednotlivé úkony,
3. sa obstarávateľská činnosť JKM pre podnikateľov vo vzťahu k verejnoprávnym  
    inštitúciám nespoplatňovala, keďže ide o záujem štátu na riadnom fungovaní týchto   
    inštitúcií. Pokiaľ by však úkony týchto inštitúcií boli platené, JKM by rovnakú výšku 
    uplatnilo voči tým subjektom, pre ktoré konkrétnu službu zabezpečuje alebo obstaráva.

H)  Finančné náklady na založenie a prevádzkovanie JKM

      Pri zakladaní, určovaní ich počtu, počtu zamestnancov sa bude vychádzať z úloh , ktoré majú JKM (pre osoby EÚ/EHS)  zabezpečovať.  Ich založenie na báze sústavy existujúcich živnostenských úradov je z hľadiska nákladov na založenie a prevádzkovanie najracionálnejším riešením, nakoľko ich prevádzka bude zabezpečovaná v priestoroch obvodných (živnostenských) úradov, preto sa s nákladmi na prenájom alebo vybudovanie priestorov neuvažuje. V súčasnosti sa predpokladá, že na obvodných úradoch - úsekoch živnostenského podnikania dôjde k nárastu zamestnancov v štátnej službe o 16 osôb (pre osoby EÚ/EHS a iné formy podnikania k 01.07.2007), čo bude predstavovať ročný nárast nákladov z hľadiska rozpočtovej klasifikácie - 610,620  o 2,4 mil. Sk,  630  o 0,65 mil. Sk. Prvotné vybavenie pracovísk výpočtovou a kancelárskou technikou predstavuje jednorázový nárast nákladov zo štátneho rozpočtu 0,8 mil. Sk, prepojenie sietí v bode centrálnej správy dátového fondu so zriadením liniek s príslušnými prevádzkovými kapacitami predstavuje jednorázový nárast nákladov zo štátneho rozpočtu 6 mil. Sk. Zvýšenie prenosových kapacít o cca 150 % pri zachovaní existujúcej doby odozvy predstavuje ročný nárast nákladov zo štátneho rozpočtu o 12 mil. Sk.  

Obdobne sa predpokladá, že zvýšenie výšenie zamestnancov v štátnej službe o uvažovaných 45 osôb (pre osoby SR k 01.07.2007) bude predstavovať ročný nárast nákladov z hľadiska rozpočtovej klasifikácie - 610,620 o 6,74 mil. Sk, ročný nárast nákladov – 630 o 1,8 mil. Sk.  Prvotné vybavenie pracovísk výpočtovou a kancelárskou technikou sa očakáva v jednorázovom objeme 2,25 mil. Sk.

       Dobudovanie komunikačných sietí, ktoré zabezpečí vyšší stupeň záväznosti (elektronický podpis), nemôže byť súčasťou jednotlivých projektov, ale koncepčného riešenia elektronizácie orgánov verejnej správy. 

       Plnenie úloh v roku 2006 ministerstvom hospodárstva a vnútra nezakladá potrebu zdrojového krytia.

II. Časť 

       Základný súbor slovenských právnych noriem, ktoré budú zakladaním JKM dotknuté.   Založenie siete JKM na Slovensku si vyžiada prijatie nových právnych predpisov alebo novelizáciu platných právnych noriem, ktoré sú v gescii príslušných ministerstiev, a iných orgánov štátnej správy, pričom ich nižšie uvedený počet nie je taxatívny. Na základe screeningu národnej legislatívy, ktorý spracovalo MH SR pre potreby návrhu smernice o službách  na vnútornom trhu predpokladáme, že bude potrebné zrealizovať zmeny v nasledovných právnych predpisoch, ktoré sa dotknú jednak registrácie živnostníkov a osôb podnikajúcich na základe iného ako živnostenského oprávnenia s cieľom zabezpečenia čo najväčšieho počtu formalít vo viacerých oblastiach  (napr. registrácia podnikateľa daňovým úradom, ohlásenie začatia podnikania sociálnej poisťovni a pod.), pričom v niektorých prípadoch bude JKM iba sprostredkovateľom týchto činností na základe zákonného splnomocnenia. V ďalšom prípade pôjde o zmeny smerom k orgánom štátnej štatistiky v nahlasovaní podnikateľských subjektov, ich osobných údajov a aktivít  jednotným kontaktným miestom, čo bude mať dopad aj na ochranu osobných údajov v registroch. 

 1. Podnikanie všeobecne, zakladanie a registrovanie podnikateľských subjektov a získanie oprávnení na podnikanie.

•	Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov
Ministerstvo vnútra SR
•	Zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 432/2004 Z. z. a zákona č. 562/2004 Z. z.
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov
Ústav geodézie, kartografie a katastra SR
•	Zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 34//1990 Zb. o organizácií ministerstiev a ostatných orgánov ústrednej štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, v znení neskorších predpisov
Protimonopolný úrad SR
•	Zákon č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  
Ministerstvo financií SR
•	Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a  organizácií ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov
Úrad vlády SR
•	       Zákon č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	       Zákon č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov  v znení neskorších predpisov
      Ministerstvo financií SR

•	Zákon č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	Zákon č. 274/1993 Z. z. o vymedzení pôsobnosti orgánov vo veciach ochrany spotrebiteľa v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	Zákon č. 22/2004 Z. z. o elektronickom obchode a o zmene a doplnení zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení zákona č. 284/2002 Z. z. a zákona č. 160/2005 Z. z.
       Ministerstvo financií SR

•	Zákon č. 311/1999 Z. z. o registri trestov
       Generálna prokuratúra SR 
          
•	Zákon č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších prepisov
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
•	Zákon č. 26/2002 Z. z. o podmienkach a kontrole dovozu, vývozu a sprostredkovateľských činnostiach týkajúcich sa tovaru a technológií a podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom a o zmene zákona č. 179/1998 Z. z. o obchodovaní s vojenským materiálom a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Ministerstvo vnútra SR
•	Zákon č. 8/2005 Z. z. o správcoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Úrad pre verejné obstarávanie SR
•	Zákon č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení zákona č. 5/1999 Z. z. a zákona č. 184/1999 Z. z. 
Ministerstvo vnútra SR
•	Zákon č. 147/2001 Z. z. o reklame a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 23/2002 Z. z.
Ministerstvo hospodárstva SR
2.	štatistika, informácie, ich ochrana a prístupnosť

•	Zákon č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike v znení zákona č. 215/2004 Z. z.
Štatistický úrad SR
•	Zákon č.211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení zákona č. 747/2004 Z. z.
Ministerstvo vnútra SR
•	Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení zákona 602/2003 Z. z. a zákona č. 90/2005 Z. z.
Ministerstvo vnútra SR

3.	Činnosti upravené osobitnými zákonmi

•	Zákon č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (exekútorský poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Ministerstvo spravodlivosti SR
•	Zákon č. 466/2002 Z. z. o audítoroch a Slovenskej komore audítorov 
        Ministerstvo financií SR
•	Zákon č. 344/2004 Z. z. o patentových zástupcoch, o zmene zákona č. 444/2002 Z. z. o dizajnoch a zákona č. 55/1997 Z. z. o ochranných známkach v znení zákona č. 577/2001 Z. z. a zákona č. 14/2004 Z. z.
       Úrad priemyselného vlastníctva SR
•	Zákon NR SR č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch v znení neskorších predpisov,
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR
•	Zákon č. 78/1992 Zb. o daňových poradcoch a Slovenskej komore daňových poradcov v znení neskorších predpisov
Ministerstvo financií SR  
•	Zákon č. 313/1999 Z. z. o geologických prácach a o štátnej geologickej správe (geologický zákon) v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	Zákon č. 656/2004 Z. z. o energetike a o zmene niektorých zákonov
Ministerstvo hospodárstva SR
     
•	Zákon č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov
Ministerstvo hospodárstva SR
•	Zákon č. 259/1993 Z. z. o Slovenskej lesníckej komore v znení neskorších predpisov
Ministerstvo pôdohospodárstva SR
•	Zákon č. 136/1995 Z. z. o odbornej spôsobilosti na vybrané činnosti vo výstavbe a o zmene a doplnení zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom  poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 236/2000 Z. z.
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR
•	Zákon č. 467/2002 Z. z. o výrobe a uvádzaní liehu na trh v znení zákona č. 211/2003 Z. z. a zákona č. 105/2004 Z. z.
Ministerstvo pôdohospodárstva SR
•	Zákon č. 442/2004 Z. z. o súkromných veterinárnych lekároch, o Komore veterinárnych lekároch Slovenskej republiky a o zmene a doplnení zákona č. 488/2002 Z. z. o veterinárnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Ministerstvo pôdohospodárstva SR
•	Zákon č. 386/1997 Z. z. o ďalšom vzdelávaní a o zmene zákona NR SR č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 567/2001 Z. z. a zákona č. 365/2004 Z. z.
Ministerstvo školstva SR
•	Zákon č. 477/2002 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 445/2003 Z. z. a zákona č. 5/2005 Z. z.
Ministerstvo školstva SR
•	Zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 720/2004 Z. z.
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č.581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou, a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 718/2004 Z. z..
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 719/2004 Z. z.
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 538/2005 Z. z. o prírodných liečivých vodách, prírodných liečebných kúpeľoch, kúpeľných miestach a prírodných minerálnych vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaní, zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 82/2005 Z. z.
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení zákona č. 720/2004 Z. z.
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom poriadku v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov,
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Nariadenie vlády č. 742/2004 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania
Ministerstvo zdravotníctva SR
•	Nariadenie vlády SR č. 743/2004 Z. z. o spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností.
Ministerstvo zdravotníctva SR