Návrh
na zrušenie úlohy B.5. uznesenia vlády SR č. 952 z 8. októbra 2003

Úvod
Vláda SR uznesením č. 952 z 8. októbra 2003 schválila Aktualizáciu Koncepcie rozvoja bytovej výstavby. Z bodu B.5. predmetného uznesenia vlády SR vyplýva pre ministra výstavby a regionálneho rozvoja a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny úloha „v spolupráci s Ministerstvom financií SR a vybranými primátormi miest a starostami obcí vypracovať do 30. júna 2004 návrh opatrení na eliminovanie nerovnováhy medzi počtom pracovných príležitostí a počtom bytových jednotiek a predložiť ho na rokovanie vlády“.
Pre splnenie uvedenej úlohy bolo nevyhnutné uskutočniť analýzu ukazovateľov v nasledovných oblastiach:
-	trh práce – (počet pracovných príležitostí podľa okresov, priemerný počet pracujúcich podľa okresov, priemerná miera zamestnanosti podľa okresov, priemerný počet voľných pracovných miest podľa okresov, miera nezamestnanosti podľa okresov, priemerný počet nezamestnaných podľa okresov),
-	vybavenosť bytmi - (vybavenosť bytmi na 1000 obyvateľov, počet bytov v členení podľa okresov).
Následne z porovnania spracovaných analýz v oboch oblastiach, z predpokladaného vývoja počtu pracovných príležitostí v rokoch 2004 a 2005 a zistení nerovnováhy medzi počtom pracovných príležitostí a počtom bytových jednotiek v jednotlivých okresoch sa mali prijať opatrenia na jej elimináciu, resp. bolo žiaduce posúdiť preukázateľnú potrebu prijatia takýchto opatrení. 
Ako vyplýva zo znenia úlohy, návrh opatrení v tejto oblasti by mal vychádzať predovšetkým z analýzy údajov o počte pracovných príležitostí a počte bytov v členení podľa jednotlivých okresov.
Zo stanoviska Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR vyplýva, že Štatistický úrad SR nesleduje ukazovateľ týkajúci sa počtu pracovných príležitostí a zároveň sa ani nezisťujú informácie o predpokladanom vývoji počtu pracovných príležitostí a prognózy vývoja zamestnanosti. Z uvedeného vyplýva, že plnenie úlohy v zmysle jej znenia nie je možné zabezpečiť.
Napriek tejto skutočnosti bola na základe ukazovateľov zamestnanosti, resp. nezamestnanosti spracovaná analýza trhu práce uvedená v časti A. tohto materiálu. 
Súčasne na základe údajov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR o počte bytov a vybavenosti bytmi je v časti B. tohto materiálu uvedená analýza trhu s bytmi. 

A.	Trh práce – analýza (obdobie 2001-2003) 
Podľa výsledkov sčítania mala Slovenská republika ku dňu sčítania 5 379 455 obyvateľov, čo v porovnaní so sčítaním v roku 1991 predstavovalo o 105 120 obyvateľov viac. Pri sčítaní bolo zaevidovaných v Slovenskej republike 2 071 743 cenzových domácností, čo bolo o 244 168 domácností viac ako v roku 1991.
Pri spracovaní analýzy trhu práce boli využité nasledovné ukazovatele vychádzajúce z podkladov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR
-	miera nezamestnanosti (príloha č. 1), 
-	počet pracujúcich v národnom hospodárstve SR (príloha č. 2), 
-	index rastu pracujúcich (príloha č. 3),
-	priemerný počet voľných pracovných miest (príloha č. 4).
Z uvedených ukazovateľov vyplýva, že v roku 2003 priemerná miera nezamestnanosti dosiahla úroveň 15,19 %, čo v porovnaní s predchádzajúcim rokom znamená pokles o 2,63 %. V roku 2002 bolo v národnom hospodárstve Slovenskej republiky evidovaných 1 999 267 pracujúcich. Priemerný index rastu pracujúcich v Slovenskej republike v roku 2003 v porovnaní s predchádzajúcim obdobím dosiahol hodnotu 101,6 %, t. j. v  minulom roku bolo v SR 2 031 255 pracujúcich. V roku 2003 bolo v Slovenskej republike priemerne evidovaných 20 020 voľných pracovných miest.
Jednotlivé okresy boli na základe dosiahnutých hodnôt jednotlivých ukazovateľov zoradené vo vzostupnom (miera nezamestnanosti) a zostupnom (počet pracujúcich v národnom hospodárstve, index rastu pracujúcich, priemerný počet voľných pracovných miest) poradí a následne im boli pridelené body v intervale 1 – 79 (príloha č. 5). 
Najvyšší počet bodov dosiahli okresy Bratislava, Žilina, Trenčín, Prievidza, Banská Bystrica, t. j. okresy s najnižšou mierou nezamestnanosti a naopak najvyšším počtom pracujúcich v národnom hospodárstve. Na posledných miestach sa nachádzajú okresy Poltár, Žarnovica, Veľký Krtíš, Revúca a Medzilaborce. 
B.	Vybavenosť bytmi – analýza (obdobie 2001-2003)
Základné charakterizovanie fungovania trhu s bytmi sa odvíja od zloženia bytového fondu Slovenskej republiky. Najnovšie informácie o bytovom fonde sú dostupné z výsledkov sčítania obyvateľov, domov a bytov, ktoré uskutočnil Štatistický úrad k 26. 5. 2001.
	Bytový fond Slovenskej republiky tvorilo 1 884 846 bytov, z čoho bolo 1 665 536 trvale obývaných (88,4%). Byty v rodinných domoch tvorili 49,2% z trvalo obývaného bytového fondu. Celkový bytový fond sa za desať rokov od sčítania v roku 1991 zvýšil o 116 013 bytov.
Vybavenosť obyvateľstva bytmi dosiahla pri sčítaní hodnotu celkom 350,4 bytov na 1000 obyvateľov a 309,6 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov (príloha č. 6). V počte bytov na 1000 obyvateľov sa oproti predchádzajúcemu sčítaniu hodnoty zvýšili, keď v roku 1991 pripadalo 335,4 bytov celkom a 306,7 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov. 
Vybavenosť bytmi na 1000 obyvateľov v Slovenskej republike je porovnateľná s úrovňou v transformujúcich sa krajinách, ale značne zaostáva za vyspelými krajinami západnej Európy, kde sa tento ukazovateľ okolo roku 2000 pohyboval v rozmedzí 400 až 500 bytov na 1000 obyvateľov. 
Jednotlivé okresy boli na základe dosiahnutých hodnôt jednotlivých ukazovateľov zoradené v zostupnom poradí a následne im boli pridelené body v intervale 1 – 79. Vyššie hodnoty tohto ukazovateľa, ako je priemerný koeficient vybavenosti obyvateľstva bytmi v Slovenskej republike (309,6 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov), dosiahlo 41 okresov. V okresoch Bratislava I., Bratislava II. a Bratislava III. sa tento koeficient pohyboval v intervale od 411,9 – 425,8 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov, čo je porovnateľné s vybavenosťou bytmi vo vyspelých krajinách západnej Európy. Najnižšia vybavenosť bytmi je v Prešovskom kraji 263,7 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov. Najnižšiu hodnotu tohto koeficientu však vykazuje okres Námestovo iba 223,7 trvale obývaných bytov na 1000 obyvateľov.
Na trhu s bytmi je vplyv dostupnosti nájomných bytov výrazným indikátorom dostupnosti bývania. Za obdobie medzi rokmi 1991 - 2001 (Tab. č. 1) došlo k výraznej zmene vlastníckej štruktúry bytového fondu. Podľa odborných odhadov podiel nájomných bytov na Slovensku v súčasnosti (rok 2003) klesol na hodnotu cca 4% z celkového počtu bytov. Pre porovnanie uvádzame, že vo vyspelých európskych krajinách je podiel nájomného sektoru v rozsahu 20-60% z celkového bytového fondu.
Tab. č. 1 Bytový fond v SR podľa vlastníckej štruktúry
Názov	MJ	1991	2001	
Byty vo vlastnom dome (rodinnom dome)	%	50,2	47,1	
Byty v osobnom vlastníctve v bytovom dome	%	5,2	26,7	
Ostatné bezplatne užívané byty	%	0,2	1,0	
Nájomné byty	%	21,2	8,1	
Družstevné byty	%	22,1	14,9	
Domovnícke, služobné byty	%	0,8	0,5	
Iné a nezistené byty	%	0,3	1,7	
Spolu	%	100,0	100,0	
Zdroj: Štatistický úrad SR
Na základe údajov o počte podporených bytov prostredníctvom dotácií poskytnutých na výstavbu nájomných bytov alebo výhodných úverov poskytnutých z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania v období rokov 2001 – 2003 (príloha č. 7) možno konštatovať, že najviac takto podporených bytov bolo v okresoch Dunajská Streda, Nitra, Žilina, Trnava, Prievidza a Topoľčany. Najmenej podporených bytov bolo v okresoch Medzilaborce, Sobrance, Bratislava I., Košice II. a Snina.

C. Porovnanie počtu pracovných príležitostí a údajov o vybavenosti bytmi – analýza a návrh riešenia
Porovnaním výsledkov oboch analýz možno dospieť k záveru, že poradie okresov je v oboch prípadoch dosť podobné. Z uvedeného vyplýva, že nové investície a následne vznik pracovných príležitostí vyvolávajú zvýšenie nárokov na bývanie. To znamená, že nedostatok bytov v regióne s výrazným rastom zamestnanosti sa postupne prejaví vo zvýšenom záujme o výstavbu bytov v tejto oblasti. Podľa doterajších skúseností možno konštatovať, že trh s bytmi sa plne riadi princípmi trhovej ekonomiky. 
Zároveň je však nevyhnutné uviesť, že Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR pri určovaní limitov dotácií na obstarávanie nájomných bytov, prípravu územia a výstavbu technickej vybavenosti pre jednotlivé kraje zohľadňuje prípravu významných investícií a následne mimoriadne rýchly rast zamestnanosti v jednotlivých regiónoch. Krajský stavebný úrad v zmysle smernice Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR č. 2/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na obstarávanie nájomných bytov a smernice č. 3/2004, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na prípravu územia a na výstavbu technickej vybavenosti posudzuje žiadosti o poskytnutie dotácií na vyššie uvedené účely podľa priorít bytovej politiky kraja so zreteľom na výstavbu bytov realizovaných v súvislosti s prípravou významnej investície a realizovaných v obciach s mimoriadne rýchlym rastom zamestnanosti. 
Následne k objemu finančných prostriedkov na poskytovanie dotácií na obstarávanie nájomných bytov sú v adekvátnej výške vyčlenené aj finančné prostriedky na nájomné byty v rozpočte Štátneho fondu rozvoja bývania. Súčasne podľa § 11 ods. 11 zákona č. 607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v rozpočte fondu možno na účely výstavby bytu v bytovom dome, výstavbu bytu v rodinnom dome a výstavbu obecného nájomného bytu v bytovom dome vyčleniť osobitne finančné prostriedky na výstavbu bytov realizovaných v súvislosti s prípravou významnej investície a na výstavbu bytov realizovaných v obciach s mimoriadne rýchlym rastom zamestnanosti.
Z uvedeného vyplýva, že Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci svojej pôsobnosti uplatňuje postupy, ktoré zlepšujú dostupnosť bývania v rozvíjajúcich sa regiónoch.
Ako bolo už uvedené v úvode, v Slovenskej republike sa štatisticky nesleduje počet pracovných príležitostí. Vzhľadom na uvedené nie je teda možné určiť, či je počet pracovných príležitostí a počet bytových jednotiek v rovnováhe, resp. v nerovnováhe. Zároveň je nevyhnutné konštatovať, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR nesleduje ani nezisťuje predpokladaný vývoj zamestnanosti. Z uvedeného teda vyplýva, že nie je možné ani prognózovať okresy s mimoriadne rýchlym rastom zamestnanosti v nasledujúcich rokoch. 
Na základe vyššie uvedených výsledkov analýz a neexistencie ukazovateľov potrebných pre spracovanie návrhu opatrení na elimináciu nerovnováhy medzi počtom pracovných príležitostí sa gestori plnenia predmetnej úlohy, t. j. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR dohodli, že ďalšie administratívne opatrenia by mohli vytvárať bariéry trhovému mechanizmu v tejto oblasti a  úlohu B.5. uznesenia vlády SR č. 952 z 8.októbra 2003 preto navrhujú zrušiť.