Príloha

Analýza východísk a praktických možností vytvorenia jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu 
– katalóg požiadaviek

Obsah

1.	Úvod
1.1	Účel dokumentu
1.2	Rozsah platnosti
1.3	Použité skratky
1.4	Súvisiace dokumenty
2.	Rozsah a ciele projektu
2.1	Cieľ projektu
2.2	Identifikované problémy legislatívneho procesu
2.3	Súvislosť so systémami
2.4	Ohraničenie a začlenenie systému
2.5	Používatelia systému
2.6	Práva používateľov
2.7	Technické zabezpečenie systému
3.	Špecifikácia systému
3.1	Aplikácia na tvorbu právneho predpisu
3.2	Úložisko právnych predpisov
3.3	Prepojenie aplikácie na tvorbu právneho predpisu a úložiska právnych predpisov
3.4	Šablóny dokumentov
3.4.1	Náležitosti dokumentov v legislatívnom procese
4.	Legislatívny proces
4.1	Schémy legislatívneho procesu
4.2	Medzirezortné pripomienkové konanie – súčasný stav
4.3	Medzirezortné pripomienkové konanie v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
4.4	Legislatívny proces v rámci poradných orgánov vlády – súčasný stav
4.5	Legislatívny proces v rámci poradných orgánov vlády v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
4.6	Ukončenie legislatívneho procesu – vyhláška, výnos, opatrenie
4.7	Legislatívny proces v rámci vlády SR – súčasný stav
4.8	Legislatívny proces v rámci vlády SR v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
4.9	Legislatívny proces v rámci Národnej rady Slovenskej republiky
4.9.1	Vládny návrh zákona - súčasný stav
4.9.2	Poslanecký návrh zákona – súčasný stav
4.10	Legislatívny proces v rámci Národnej rady Slovenskej republiky v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
4.11	Prezident – súčasný stav
4.12	Prezident – stav v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
5.	Zbierka zákonov Slovenskej republiky

1.	

1.	Úvod

1.1	Účel dokumentu 
Dokument je základným analytickým materiálom pre vytvorenie jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu. Obsahuje špecifikáciu jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu a definovanie požiadaviek na tento informačný systém. 

1.2	Rozsah platnosti 
Dokument je súčasťou záväzného zadania. Záväzné zadanie platí pre projekt jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu.

1.3	Použité skratky
MPK – medzirezortné pripomienkové konanie
NR SR – Národná rada Slovenskej republiky
LRV SR – Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky
ISVS – informačný systém verejnej správy
ISLAP - informačný systém legislatívy a aproximácie práva

1.4	Súvisiace dokumenty
Materiál „Zhodnotenie systému pripomienkového konania a návrhy na jeho zlepšenie“ bol schválený uznesením vlády č. 309 zo dňa 27. apríla 2005. 

Právne predpisy: 
-	Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
-	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
-	Zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. Z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
-	Vyhláška Národného bezpečnostného úradu č. 542/2002 Z. z. o spôsobe a postupe používania elektronického podpisu v obchodnom a administratívnom styku.
-	Legislatívne pravidlá vlády Slovenskej republiky schválené uznesením vlády SR z 8. apríla 1997 č. 241 platnom znení.
-	Legislatívne pravidlá pre tvorbu zákonov schválené uznesením Národnej rady Slovenskej republiky  z 18. decembra 1996 č. 519 (19/1997 Z. z.).
2.	
Rozsah a ciele projektu

2.1	Cieľ projektu
Základným cieľom projektu je zjednotiť legislatívny proces na Slovensku za účelom elektronizácie procesu a zvýšenia kvality výstupných materiálov. 
Cieľ projektu je možné dosiahnuť prostredníctvom čiastkových cieľov:
-	zjednotiť proces tvorby legislatívneho materiálu,
-	sprehľadniť legislatívne zmeny,
-	zverejniť legislatívne materiály na internete v prehľadnej forme spolu so všetkými relevantnými stanoviskami,
-	automaticky informovať všetky dotknuté subjekty o zverejňovaných legislatívnych materiáloch, ich zmenách a stave, v ktorom sa nachádzajú,
-	dôsledne dodržiavať legislatívne pravidlá vrátane ustanovených lehôt,
-	vytvoriť vhodné podmienky na vyhodnocovanie pripomienkového konania,
-	vytvoriť vhodné podmienky na možnosť zaviesť elektronickú Zbierku zákonov Slovenskej republiky.

2.2	Identifikované problémy legislatívneho procesu
V rámci analýzy východísk sa identifikovali tieto problémy v legislatívnom procese:
-	skracovanie času medzirezortného pripomienkového konania 
o	 príčina: predkladanie materiálov na poslednú chvíľu a nedodržiavanie legislatívnych pravidiel, potreba venovať pozornosť technickej stránke materiálov,
o	dôsledok: skrátenie času na vypracovanie kvalitných pripomienok, rôznorodosť a nejednotnosť pripomienok; 
-	formálne nedostatky predkladaných materiálov
o	 príčina: nedodržiavanie legislatívnych pravidiel a súvisiacich predpisov,
o	dôsledok: materiály sa vracajú na prepracovanie, čo spôsobuje predlžovanie legislatívneho procesu;
-	kvalita predkladaných dokumentov 
o	 príčina: voľný výklad legislatívnych pravidiel,
o	 dôsledok: materiály nie sú jednotné, formát nie je záväzný;
-	manuálny proces vytvárania aktuálneho znenia zákonov 
o	 príčina: systémy nie sú prepojené, rozhrania nie sú definované,
o	 dôsledok: dokument je niekoľkokrát počas legislatívneho procesu prepisovaný manuálne;
-	nejednotné zverejňovanie legislatívnych materiálov 
o	 príčina: neexistencia jednotného miesta na zverejňovanie materiálov,
o	 dôsledok: rovnaké pripomienky, neinformovanosť zúčastnených strán o zmenách a stave, neprehľadnosť materiálov; 
-	zložitý systém vyhľadávania informácií
o	 príčina: nejednotnosť materiálov, rôzne umiestnenie materiálov,
o	 dôsledok: znížené právne povedomie.

2.3	Súvislosť so systémami  
Informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu bude prepojený so systémom JASPI (Jednotný automatizovaný systém právnych informácií) prostredníctvom definovaného rozhrania v oblasti prijímania dokumentov z JASPI, posielania dokumentov do JASPI. 
Systém bude prostredníctvom definovaného rozhrania prepojený aj s aplikáciami pre publikovanie v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pri prijímaní dokumentov z aplikácií pre publikovanie v Zbierke zákonov Slovenskej republiky a odosielaní dokumentov do aplikácií pre publikovanie v Zbierke zákonov. K technickému návrhu riešenia tohto prepojenia bude vypracovaný v ďalšej fáze projektu Návrh na prepojenie aplikácií pre publikovanie v Zbierke zákonov a jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu podľa priloženého časového harmonogramu.
Existujúcim informačným systémom, ktorý sa podieľa na sledovaní legislatívneho procesu je informačný systém Národnej rady Slovenskej republiky. Prepojenie informačného systému NR SR a jednotného  informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu je možné prostredníctvom definovaných rozhraní, nakoľko informačný systém NR SR je dostatočne otvorený a v súlade so štandardmi ISVS. Preto je možné prispôsobiť navrhovaný jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu rozhraniam a toku dokumentov, ktoré je v rámci tohto návrhu potrebné vymieňať medzi uvedenými systémami.
V súčasnosti je zároveň v realizácii projekt Úradu vlády Slovenskej republiky Digitálna vláda. Systém je postavený na štandardoch ISVS a jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu je možné prispôsobiť rozhraniam, ktoré tento systém bude používať pre výmenu dokumentov.
Informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu nahradí informačný systém legislatívy a aproximácie práva (ISLAP), ktorý bol vytvorený za účelom  sledovania legislatívneho procesu. Zo systému ISLAP budú pre projekt využité analýzy, ktoré sa vypracovali pre tento projekt a ktoré mapujú špecifiká legislatívneho procesu. Taktiež bude využitá databázová základňa.

2.4	Ohraničenie a začlenenie systému 
Informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu je zložený z dvoch častí:
-	úložisko právnych predpisov s logikou legislatívneho procesu,
-	aplikácia na tvorbu všeobecne záväzného právneho predpisu - editor právnych predpisov.

Ohraničenie systému z hľadiska legislatívneho procesu:
–	vytvorenie návrhu všeobecne záväzného právneho predpisu,
–	sledovanie legislatívneho procesu v jednotlivých štádiách s prihliadnutím na existujúce systémy  a špecifiká týchto systémov, tak ako vyplývajú z kapitoly 2.3 pre legislatívne materiály a nelegislatívne materiály.

2.5	Používatelia systému
Používateľmi jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu budú: 
-	orgány verejnej moci, najmä
o	ústredné orgány štátnej správy, 
o	vláda Slovenskej republiky, 
o	 NR SR, 
-	široká verejnosť (vrátane orgánov miestnej samosprávy)

2.6	Práva používateľov
Systém obsahuje databázu používateľov s právami rozdelenými do skupín: 
-	Pasívne práva
o	právo na prezeranie, 
o	právo na vyhľadávanie a stiahnutie dokumentov.

-	Aktívne práva (oprávnení používatelia orgánov štátnej správy, NR SR, iní oprávnení používatelia)
o	právo na zverejňovanie nových verzií právneho predpisu,
o	právo pripájať dokumenty, napríklad rozhodnutia, stanoviská, uznesenia (poradné orgány vlády, Úrad vlády SR, NR SR, prezident),
o	 právo pripomienkovať materiál.

2.7	Technické zabezpečenie systému
V súvislosti s rozsahom a dopadom aplikácií jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu je potrebné zabezpečiť vysokú dostupnosť aplikácií a kvalitné a spoľahlivé technické vybavenie. 
Systém bude v budúcnosti umožňovať elektronicky podpísať dokumenty prostredníctvom zaručeného elektronického podpisu. 

3.	Špecifikácia systému

3.1	Aplikácia na tvorbu právneho predpisu
Aplikácia na tvorbu právneho predpisu - editor právnych predpisov slúži na tvorbu právnych predpisov. Prostredníctvom jednotnej aplikácie na tvorbu právneho predpisu je možné docieliť jednotnosť materiálov, zabezpečenie formátu a kvality predkladaných dokumentov, čím sa vytvára priestor pre používateľov plne sa sústrediť na vecnú stránku vytváraného právneho predpisu. Legislatívno-technická stránka materiálu sa zabezpečí aplikáciou. 
Aplikácia bude zároveň viesť elektronické dokumenty v štruktúrovanej forme, čo vytvára základný predpoklad na možnosť elektronickej výmeny dokumentov medzi jednotlivými systémami v rámci legislatívneho procesu.
V aplikácii editor právnych predpisov možno vytvoriť
-	nový právny predpis,
-	novelu jedného alebo viacerých právnych predpisov,
-	nový právny predpis a novelu (novely).

V aplikácii editor právnych predpisov možno pracovať s právnymi predpismi:
-	ústava,
-	ústavný zákon,
-	zákon,
-	nariadenie vlády,
-	vyhláška, opatrenie, výnos ministerstva alebo iného ústredného orgánu štátnej správy.
Aplikácia editor právnych predpisov nie je určená na prácu s medzinárodnými zmluvami, legislatívnym zámerom a nelegislatívnymi materiálmi, pričom tieto materiály budú predmetom legislatívneho procesu a tým aj úložiska dokumentov. Vzhľadom na rôznorodosť štruktúry medzinárodných zmlúv a ich povahu ako dvojstranného alebo viacstranného právneho aktu založeného na vôli zmluvných strán, nie je možné vopred určiť presnú štruktúru tohto právneho aktu a zabezpečiť ich jednotnosť. 
V aplikácii editor právnych predpisov je možné, vzhľadom na možnosti pripojenia používateľov, pracovať aj v režime offline, t.j. bez aktívneho pripojenia. Používateľ sa pripojí k aplikácii, otvorí si materiály, ktoré k práci potrebuje a ďalej môže pracovať bez aktívneho pripojenia k aplikácii. Ďalšie pripojenie používateľa je potrebné pri publikovaní materiálu na úložisko dokumentov. Zavedením offline režimu sa znížia požiadavky používateľov na sieťové prostriedky a zároveň bude možné pracovať s dokumentmi bez pripojenia k sieti (Internet/Intranet/Govnet). 
Editor právnych predpisov umožňuje vytvoriť štruktúrovaný právny predpis, t.j. členenie dokumentu na nižšie celky - časti, hlavy, diely, oddiely, paragrafy, odseky, písmená, a.i. podľa druhu materiálu.
Editor právnych predpisov je určený aj na prácu s prílohami vo forme textu, tabuliek a obrázkov. Interné odkazy v texte budú prepojené prostredníctvom odkazov (hypertextový odkaz), čo umožní aktívne reagovať na zmeny v texte predpisu alebo na zmeny v prepojených právnych predpisoch (napríklad odkazy na iné zákony). 
Hlavička právneho predpisu sa vytvorí automaticky. Zároveň sa vytvoria úvodné vety podľa typov právnych predpisov. 
Účinnosť právneho predpisu možno priraďovať v súlade s legislatívnymi pravidlami právnemu predpisu aj jeho jednotlivým častiam (paragrafom, písmenám atď.)
Editovaním právneho predpisu vznikne novela, ktorá je na základe zmien v právnom predpise vygenerovaná aplikáciou automaticky.
V rámci vytvárania novely právneho predpisu je predpokladom na kontrolu správnosti a na prehľadnosť zmien vygenerovanie rekonštruovaného znenia, čo znamená pre tvorcu legislatívneho materiálu a pre jeho čitateľov možnosť kontroly materiálu, ako aj dôsledkov zmien a zároveň možnosť prezerania uceleného predpisu.

3.2	Úložisko právnych predpisov 
Úložisko právnych predpisov spolu so svojou procesnou logikou zachytáva legislatívny proces. 
Táto aplikácia sa využije pri publikovaní dokumentov, prepojení s existujúcimi systémami, ako aj pri notifikácii zúčastnených strán, automatizovaní činností legislatívneho procesu (ako napríklad štatistika pripomienok, automatické vypĺňanie polí v šablónach a pod.)  a archivácii materiálov. 
Úložisko právnych predpisov slúži na sledovanie, archiváciu a vyhľadávanie právnych dokumentov počas legislatívneho procesu. V úložisku právnych predpisov sa budú evidovať legislatívne a nelegislatívne materiály. Okrem legislatívnych materiálov, ktoré sú vytvorené v editore právnych predpisov sa budú v úložisku evidovať a archivovať legislatívne zámery, medzinárodné zmluvy, nelegislatívne materiály. Súčasťou úložiska právnych predpisov je aj aplikačná logika, ktorú tvoria pravidlá procesov v legislatívnom toku.
V systéme možno prehľadne vyhľadávať dokumenty  v rôznych fázach legislatívneho procesu podľa určitých kritérií. 
Aplikácia obsahuje viacero úrovní prístupových práv podľa kapitoly 2.6. 
Aplikácia bude zároveň riešiť prepojenie a archiváciu dokumentov, ktoré boli, resp. sú v legislatívnom procese. 
Požadovanými funkciami aplikácie sú oznamovacia a informačná funkcia, ktoré slúžia na notifikáciu jednotlivých subjektov zúčastnených v jednotlivých fázach legislatívneho procesu. V rámci tejto funkčnosti aplikácie sa vytvoria zoznamy povinne a  nepovinne  pripomienkujúcich subjektov, poradných orgánov vlády a knižnica pripomienok k jednotlivým právnym predpisom.
Súčasťou aplikácie je aj knižnica šablón dokumentov slúžiacich ako vstupné zadávacie formuláre a archivácia jednotlivých pripomienok k legislatívnym materiálom. Šablóny dokumentov sú súčasťou aplikácie z dôvodu prehľadnosti a jednoduchého vyhodnocovania.

3.3	Prepojenie aplikácie na tvorbu právneho predpisu a úložiska právnych predpisov
Aplikácia editor právnych predpisov tvorí vstupné materiály pre úložisko právnych predpisov. 
V editore právnych predpisov sa právny predpis vytvorí a následne je publikovaný do úložiska právnych predpisov, kde sa spracúva v súlade s aplikačnou logikou vytvorenou na základe legislatívneho procesu.
 Počas legislatívneho procesu sa archivujú jednotlivé verzie právneho predpisu s uvedením časového údaju a vykonávateľa zmeny, pričom aktívna je najnovšia prijatá verzia. 

3.4	Šablóny dokumentov 
Šablóny legislatívnych materiálov sa nachádzajú v úložisku právnych predpisov. 
Šablóny možno rozdeliť na formálne definované šablóny, ktoré majú presne určený formát a polia a voľné šablóny, pri ktorých je definovaný názov a povinnosť predloženia.
Medzi formálne definované šablóny patrí napríklad obal dokumentu, uznesenie vlády. 
Medzi voľné šablóny patrí napríklad predkladacia správa, komuniké.
Šablóny, ako aj jednotlivé súčasti predkladaných materiálov sa budú počas legislatívneho procesu meniť podľa aktuálnych požiadaviek a legislatívnych pravidiel.

3.4.1	Náležitosti dokumentov v legislatívnom procese
Náležitosti dokumentov závisia od stupňa legislatívneho procesu, v ktorom sa dokument nachádza. Ďalej je potrebné odlišovať jednotlivé typy legislatívnych dokumentov.

Náležitosti materiálov podľa jednotlivých štádií legislatívneho procesu:
1.	Na medzirezortné pripomienkové konanie sa vytvoria šablóny:	
-	obal,
-	predkladacia správa,
-	návrh uznesenia vlády SR,
-	návrh predpisu,
-	dôvodová správa,
-	návrh komuniké,
-	doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie,
-	doložka zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie,
-	tabuľka zhody právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.

2.	Na rokovanie poradných orgánov vlády a na rokovanie vlády sa vytvoria šablóny:
-	obal,
-	predkladacia správa, 
-	vyhlásenie o rozporoch,
-	návrh uznesenia vlády SR, 
-	návrh predpisu, 
-	dôvodová správa, 
-	vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania, 
-	návrh komuniké. 

3.	Na rokovanie NR SR sa vytvoria šablóny:
-	obal,
-	návrh predpisu, 
-	dôvodová správa. 

4.	Do Zbierky zákonov Slovenskej republiky sa vytvorí šablóna:
-	schválený predpis.

Náležitosti materiálov podľa typu právneho predpisu:
1.	Náležitosti návrhu zákona:
a.	obal dokumentu – na MPK, na rokovanie LRV SR, na rokovanie vlády, na rokovanie NR SR,
b.	návrh uznesenia,
c.	predkladacia správa,
d.	vlastný materiál,
e.	dôvodová správa,
f.	vyhodnotenie pripomienkového konania,
g.	komuniké,
h.	nepovinné prílohy.

2.	Náležitosti návrhu nariadenia a legislatívneho zámeru:
a.	obal dokumentu – na MPK, na rokovanie LRV SR, na rokovanie vlády,
b.	návrh uznesenia,
c.	predkladacia správa,
d.	vyhlásenie o rozporoch,
e.	vlastný materiál,
f.	dôvodová správa,
g.	vyhodnotenie pripomienkového konania,
h.	komuniké,
i.	nepovinné prílohy.

3.	Náležitosti návrhu vyhlášky, výnosu, opatrenia:
a.	obal dokumentu – na MPK, na rokovanie poradných orgánov,
b.	predkladacia správa,
c.	vlastný materiál,
d.	odôvodnenie,
e.	nepovinné prílohy.

Ďalšie náležitosti dokumentov:
Súčasťou dôvodovej správy je doložka zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie, doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie a tabuľka zhody právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Náležitosťami návrhu zákona podaného poslancom alebo výborom NR SR sú: obal, návrh zákona, dôvodová správa. Pri predložení na prerokovanie vlády je materiál doplnený o predkladaciu správu a obal, ktoré vyhotovuje ministerstvo alebo iný ústredný orgán štátnej správy s vypracovaným stanoviskom k návrhu zákona. 
Okrem uvedených legislatívnych materiálov sa v legislatívnom procese vyskytujú aj nelegislatívne materiály ako správy, analýzy, koncepcie, stratégie, akčné plány, národné plány. Aj tieto nelegislatívne materiály majú určené náležitosti: obal, predkladaciu správu, vlastný materiál, komuniké. 
Medzi legislatívne dokumenty patria aj rozhodnutia vlády, rozhodnutia NR SR a prezidenta Slovenskej republiky, zápisnice z rokovania výborov NR SR, uznesenia výborov NR SR, stanoviská poradných orgánov vlády. Systém môže pri zadefinovaní pravidiel poskytovať aj šablóny týchto a iných dokumentov.

4.	Legislatívny proces
K dynamickým prvkom systému patrí sledovanie legislatívneho procesu jednotlivých druhov právnych noriem. Vzhľadom na to, že vláda Slovenskej republiky aj NR SR má iniciatívnu funkciu, najvariabilnejšiu schému má návrh zákona. Každý právny predpis prechádza cez medzistupne, v ktorých by systém ponúkal rôzne informácie, resp. možnosti, podľa štádia legislatívneho procesu. V nasledujúcej kapitole sú znázornené schémy legislatívneho procesu jednotlivých typov legislatívnych a nelegislatívnych materiálov. 

4.1	Schémy legislatívneho procesu

Obr. 1 Schéma legislatívneho procesu pre zákon (ústava, ústavný zákon) – vládny návrh

Poradné orgány vlády (LRV SR)

Rokovanie vlády 

MPK

Rokovanie 
NR SR (I., II, III. čítanie)

Prezident SR

Zbierka zákonov SR

Ministerstvo
ÚOŠS

Obr. 2 Schéma legislatívneho procesu pre zákon (ústava, ústavný zákon) – poslanecký návrh

Rokovanie vlády

Rokovanie 
NR SR (I., II, III. čítanie)

Predseda 
NR SR

Prezident SR

Zbierka zákonov SR

Poslanec, výbor

LRV SR

Ministerstva,
ÚOŠS 

Obr. 3 Schéma legislatívneho procesu pre nariadenie vlády

Poradné orgány vlády (LRV SR)

Rokovanie vlády 

MPK

Zbierka zákonov SR

Ministerstvo
ÚOŠS

Obr. 4 Schéma legislatívneho procesu pre vyhlášku, výnos, opatrenie ministerstva, opatrenie iného ústredného orgánu štátnej správy a Národnej banky Slovenska

Stála pracovná komisia 
LRV SR 

MPK

Zbierka zákonov SR

Ministerstvo
ÚOŠS, NBS

Schválenie právneho predpisu  

LRV SR 

Obr. 5 Schéma legislatívneho procesu pre legislatívny zámer

Poradné orgány vlády (LRV SR)

Rokovanie vlády 

MPK

Ministerstvo
ÚOŠS

Obr. 6 Schéma legislatívneho procesu pre predbežná informácia 

Zverejnenie predbežnej informácie

Ministerstvo
ÚOŠS

MPK

Obr. 7 Schéma legislatívneho procesu pre nelegislatívny materiál 

Poradné orgány vlády (LRV SR)

Rokovanie vlády 

MPK

Ministerstvo
ÚOŠS

Obr. 8 Schéma legislatívneho procesu pre legislatívny proces návrhu zákona vrátane vnútrokomunitárneho pripomienkového konania (čl. 10a legislatívnych pravidiel)

Zbierka zákonov SR

Ministerstvo
ÚOŠS

MPK

Poradné orgány vlády (LRV SR)

Európska komisia, Európska centrálna banka 

Rokovanie vlády 

Rokovanie 
NR SR (I., II, III. čítanie)

Prezident SR

4.2	Medzirezortné pripomienkové konanie – súčasný stav
Prvou fázou legislatívneho procesu je spracovanie predbežnej informácie k legislatívnemu materiálu. Predkladateľ návrhu zákona, ktorý má byť predložený na rokovanie vlády na základe Plánu legislatívnych úloh vlády, vypracuje a zverejní predbežnú informáciu k takémuto návrhu zákona do 30 dní odo dňa schválenia Plánu legislatívnych úloh vlády na príslušný kalendárny rok, v prípade ak sa jedná o materiál, ktorý sa predkladá mimo plánu legislatívnych úloh, predkladateľ zverejní materiál 3 mesiace pred predložením na rokovanie vlády. Predbežná informácia sa v súčasnosti zverejňuje na internetovej stránke Úradu vlády Slovenskej republiky a internetovej stránke predkladateľa.
Ďalšou fázou legislatívneho procesu je medzirezortné pripomienkové konanie. Predkladateľ právneho predpisu zasiela znenie právneho predpisu na publikovanie na internetovej stránke Úradu vlády SR. Znenie právneho predpisu je tiež uverejnené na vlastnej internetovej stránke predkladateľa. 
Oznam o začatí pripomienkového konania sa podľa povahy právneho dokumentu (legislatívny, nelegislatívny) zasiela povinne pripomienkujúcim subjektom a ďalším subjektom podľa uváženia predkladateľa. 
Pripomienky sa zasielajú písomne alebo elektronicky. Pripomienky sa členia na zásadné a  obyčajné. Zásadná pripomienka je vyjadrením zásadného nesúhlasu s konkrétnym bodom, ak sa neodstráni rozpor, nastane rozporové konanie. Ak nie je rozpor odstránený prostredníctvom rozporového konania, predkladateľ môže predložiť materiál s rozporom do vlády, alebo ukončiť legislatívny proces stiahnutím materiálu.
Pripomienkové konanie je ohraničené lehotou na pripomienkovanie, ktorá trvá v závislosti od typu pripomienkového konania od 7 do 15 pracovných dní, ak predkladateľ neurčí lehotu dlhšiu.
Vyhodnotenie pripomienkového konania vykonáva predkladateľ, ktorý vyhotoví aj dokument Vyhodnotenie pripomienkového konania.
Na pripomienkové konanie sa nezasielajú informácie o plnení štátneho rozpočtu, informatívne materiály, ktoré vláda SR berie na vedomie, plán zahraničných pracovných ciest, personálne návrhy, návrh opatrení na zabezpečenie plnenia úloh z uznesení Národnej rady Slovenskej republiky a materiály, o ktorých tak rozhodne vláda SR.

4.3	Medzirezortné pripomienkové konanie v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
V jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu sa budú materiály zasielať na publikovanie do úložiska právnych predpisov, kde prebehne aj archivácia materiálu. 
Predkladateľ vyplní šablónu „oznámenie o začatí pripomienkového konania“, kde sa nachádzajú údaje potrebné k procesu pripomienkového konania: 
-	rozdeľovník pripomienkového konania, 
-	lehota na  pripomienkové konanie,  
-	zvolenie postupu pripomienkového konania. 
Skrátenie lehoty na MPK (menej ako 15 pracovných dní pre legislatívne materiály, menej ako 10 pracovných dní pre nelegislatívne materiály) bude možné len po výbere dôvodu, ktorý je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky, resp. s metodickým pokynom na prípravu a predpokladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Bez výberu dôvodu systém neumožní postúpiť predpis do MPK. 
Ďalšie údaje, najmä názov a číslo právneho dokumentu, meno predkladateľa,  podnet na vypracovanie, budú slúžiť ako kritériá na vyhľadávanie. 
Aplikácia  automaticky, podľa určenej povahy právneho dokumentu, posiela oznámenie o začatí pripomienkového konania povinne pripomienkujúcim subjektom. Predkladateľ môže doplniť  rozdeľovník o nepovinne pripomienkujúce subjekty. 
Na každý materiál v pripomienkovom konaní sa vytvorí samostatná zložka, v ktorej sa ukladajú aj súvisiace dokumenty. 
Aplikácia overuje formálnu správnosť doručených dokumentov a určuje časové ohraničenie procesu pripomienkového konania. Pripomienky prijaté po skončení pripomienkového konania sú systémom zaregistrované s označením doručené po lehote. Aplikácia umožňuje stiahnutie materiálu na pripomienkové konanie. Po prijatí materiálu pripomienkujúcim subjektom, systém zaregistruje akceptovanie materiálu na pripomienkové konanie. Po prijatí pripomienky prebehne formálna kontrola, evidencia a archivácia materiálu. 
Systém automaticky generuje údaje, napríklad celkový počet pripomienok a počet zásadných pripomienok, a následne tieto údaje použije pri automatickom vypĺňaní ďalších šablón na vyhodnotenie pripomienkového konania. Systém bude umožňovať registráciu pripomienok podľa jednotlivých subjektov k jednotlivým ustanoveniam právneho dokumentu. 

Schéma pripomienkového konania I. časť

Predkladateľ

Aplikácia

Stiahnutie šablóny,
oznámenia o začatí pripomienkového konania

Vyplnenie šablóny,  odoslanie do systému

Kontrola formálnej správnosti dokumentu

nevyhovuje

Oprava dokumentu predkladateľom

vyhovuje

1.	evidencia materiálu,
2.	formátovanie do podoby vhodnej na archiváciu,
3.	archivovanie dokumentu, 
4.	odoslanie oznámenia o úspešnom zaevidovaní materiálu a sprístupnenie materiálu na pripomienkovanie

Predkladateľ

        

Schéma pripomienkového konania II. časť

Systém

Pripomienkujúci subjekt

1. Odoslanie oznámenia o pripomienkovom konaní  podľa rozdeľovníka

2. Odoslanie potvrdenia o prijatí materiálu na pripomienkové konanie

3. Zapísanie a odoslanie pripomienky

4. Formálna kontrola prijatého materiálu

5. Evidencia, archivácia dokumentu, vygenerovanie príslušných informácií a odoslanie potvrdzujúceho 
e-mailu

7. Uzavretie MPK po uplynutí lehoty uvedenej v ozname o MPK, označenie pripomienok prijatých po lehote

Oprava dokumentu

6. Prijatie potvrdzujúceho e-mailu

Vyhovuje
pravidlám

Nevyhovuje
pravidlám

Schéma pripomienkového konania III. časť

1. Vygenerovanie podkladov na vyhodnotenie MPK a vloženie do  príslušnej šablóny 

3. Potvrdenie prijatia pripomienok

Systém

Predkladateľ

2. Zasielanie pripomienok na vyhodnotenie

4. Úprava materiálu podľa akceptovaných pripomienok a doplnenie šablóny Vyhodnotenie MPK

5. Odoslanie materiálu do systému

6. Formálna kontrola správnosti

Nevyhovuje
pravidlám

Vyhovuje
pravidlám

7. Zaevidovanie,  archivovanie materiálov a odoslanie predkladateľovi

Oprava materiálu

4.4	Legislatívny proces v rámci poradných orgánov vlády – súčasný stav
Materiál sa po skončení MPK zašle na Úrad vlády SR. 
Po doručení do podateľne Úradu vlády SR sú v súčasnosti materiály distribuované na sekciu vládnej legislatívy Úradu vlády SR a na sekciu inštitútu pre aproximáciu práva. Zároveň  je materiál postúpený na LRV SR, prípadne na iné poradné orgány vlády (napríklad Rada hospodárskeho a sociálneho partnerstva, porada ekonomických ministrov).
Po vypracovaní stanovísk sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR a sekcie Inštitútu pre aproximáciu práva sa materiál predkladá na rokovanie LRV SR.
Ku každému návrhu zákona (vrátane ústavy a ústavných zákonov) alebo nariadenia vlády predkladaného na rokovanie vlády svoje stanovisko predkladá LRV SR. LRV SR vyslovuje k návrhom pripomienky a vyslovuje odporúčanie na schválenie alebo neschválenie materiálu vládou. LRV SR vyslovuje svoje odporúčania aj k poslaneckým návrhom zákonov. Pri návrhoch vyhlášok plnia funkciu LRV SR stále pracovné komisie pri LRV SR.
Rokovanie stálej pracovnej komisie LRV SR sa riadi obdobnými pravidlami ako rokovanie samotnej LRV SR. 
Stála pracovná komisia LRV SR, ktorej bol postúpený návrh vyhlášky, výnosu alebo opatrenia v rámci prerokovania a posúdenia predloženého materiálu vypracuje písomné stanovisko. 
Ak predkladateľ návrhu vyhlášky, výnosu alebo opatrenia nesúhlasí so stanoviskom stálej pracovnej komisie, vec sa predloží predsedovi LRV SR a k veci zaujme stanovisko LRV SR.   
Materiály nelegislatívnej povahy môžu byť predmetom rokovania v poradných orgánov vlády.

4.5	Legislatívny proces v rámci poradných orgánov vlády v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
V jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu bude mať predkladateľ možnosť zvoliť si odoslanie dokumentu na rokovanie povinným a iným poradným orgánom vlády (resp. stálym pracovným komisiám LRV SR) a do podateľne Úradu vlády SR. 
Zoznam poradných orgánov vlády spolu s e-mailovými adresami je prístupný v úložisku právnych predpisov. Predkladateľ bude mať možnosť odoslať materiál ihneď, zadržať odoslanie materiálu, resp. zvoliť konkrétny dátum odoslania. Systém bude poskytovať informácie o termínoch rokovania vlády a o lehote, dokedy je potrebné materiál odoslať.

Schéma - poradné orgány vlády

Predkladateľ

Systém

Poradné orgány vlády
a LRV

2. Odoslanie  materiálu poradným orgánom vlády, zaradenie materiálu do poradovníka na rokovanie vlády, upovedomenie predkladateľa

3. Rokovanie poradných orgánov, zaslanie stanovísk do systému

4. Evidencia a archivácia stanovísk, odoslanie stanovísk predkladateľovi 

6. Formálna kontrola správnosti, evidencia a archivovanie materiálu

7. Odoslanie formálne správneho materiálu predkladateľovi

5. Zapracovanie pripomienok a odoslanie materiálu do systému

1. Voľba poradných orgánov vlády,
odoslanie materiálu

4.6	Ukončenie legislatívneho procesu – vyhláška, výnos, opatrenie
Návrh vyhlášky, výnosu alebo opatrenia upravený v súlade so stanoviskom stálej pracovnej komisie LRV SR, prípadne so stanoviskom LRV SR, sa predloží na podpis príslušnému ministrovi alebo vedeniu iného ústredného orgánu štátnej správy, prípadne guvernérovi Národnej banky Slovenska. 
Schválenú a podpísanú vyhlášku, výnos alebo opatrenie zasiela minister alebo vedenie iného ústredného orgánu štátnej správy, prípadne guvernér Národnej banky Slovenska, spolu so žiadosťou o vyhlásenie v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, a to najneskôr 15 dní pred dňom, kedy má tento predpis nadobudnúť účinnosť. Platí, že ak má vykonávací predpis nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom, na ktorého vykonanie sa vydáva, musí byť predložený do Zbierky zákonov Slovenskej republiky tak, aby mohol byť vyhlásený spolu so zákonom. 
Vyhlášky sa vyhlasujú v Zbierky zákonov Slovenskej republiky vždy uverejnením ich úplného znenia, výnosy a opatrenia môžu byť vyhlásené uverejnením úplného znenia alebo len uverejnením oznamu o ich vydaní v Zbierky zákonov Slovenskej republiky.    

4.7	Legislatívny proces v rámci vlády SR – súčasný stav
Materiál po skončení legislatívneho procesu na úrovni poradných orgánov vlády sa predkladá na Úrad vlády SR, na sekciu vládnej legislatívy, ktorá vykonáva kontrolu zapracovávania pripomienok LRV SR a vypracúva stanovisko pre vládu, v rámci ktorého odporúča schváliť alebo neschváliť predložený materiál. 
Vláda materiál schváli alebo neschváli, prípadne zvolí iný postup. 
Po schválení materiálu sa materiál vracia predkladateľovi, ktorý vypracuje čistopis a pošle ho na Úrad vlády SR.
Návrh zákona, resp. medzinárodnej zmluvy  skontroluje sekcia vládnej legislatívy a podpisom generálneho riaditeľa a príslušného odborného pracovníka  potvrdí súlad  vládneho návrhu so závermi rokovania vlády a bezchybnosť celého materiálu.
Odbor vládnej agendy vyhotoví sprievodný list predsedu vlády pre predsedu Národnej rady Slovenskej republiky a priloží schválené uznesenie vlády  k predmetnému materiálu vlády.
Materiál sa doručí predsedovi vlády na podpis.

4.8	Legislatívny proces v rámci vlády SR v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
V tejto časti legislatívneho procesu systém plní archivačnú a evidenčnú funkciu. Systém odošle materiál do poradovníka na rokovanie vlády. Materiál sa v systéme po skončení rokovania eviduje a archivuje.
Jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu bude sledovať ďalší legislatívny proces v rámci rokovania vlády SR a tomuto procesu prispôsobí aj jednotlivé šablóny v úložisku právnych predpisov.
Jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu bude prepojený so systémom Digitálna vláda, ktorému poskytne vstupy pre časť legislatívneho procesu v rámci Úradu vlády Slovenskej republiky a zároveň systém Digitálna vláda poskytne výstupy v štruktúrovanej forme pre jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu. Služby smerom k predkladateľovi bude potom plniť jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu.
V rámci jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu budú riešené aj nariadenia vlády a nelegislatívne materiály. Nariadenia vlády bude možné vzhľadom k jednotnej štruktúre vytvárať v aplikácii editor právnych predpisov a budú ďalej predmetom elektronického procesu, pričom budú archivované a prístupné v úložisku dokumentov. Prostredníctvom editora právnych predpisov bude zabezpečený jednotný formát týchto materiálov prostredníctvom aplikácie a výstupom bude štruktúrovaný dokument. Pre nelegislatívne materiály bude prístupná voľná šablóna pre znenie a prílohy materiálu, pričom ďalšie náležitosti materiálu, ktoré sú jeho súčasťou, budú riešené prostredníctvom šablón, ktoré sú aj v súčasnosti neoddeliteľnou zložkou celého materiálu. Šablóny budú prístupné podľa etapy procesu, v ktorej sa nelegislatívny materiál nachádza. 

4.9	Legislatívny proces v rámci Národnej rady Slovenskej republiky 
V zmysle Ústavy Slovenskej republiky má zákonodarnú iniciatívu vláda SR (ďalej len „vládny návrh zákona“), poslanci NR SR a výbory NR SR (ďalej len „poslanecký návrh zákona“).

4.9.1	Vládny návrh zákona - súčasný stav
Vládou schválený materiál sa predkladá do NR SR.
Z podateľne NR SR sa materiál v písomnej forme v potrebnom množstve výtlačkov a aj elektronickej forme doručí predsedovi NR SR, ktorý zaradí materiál na rokovanie NR SR a zabezpečí zverejnenie materiálu na internetovej stránke. 
Návrh zákona sa musí poslancom doručiť najmenej 15 dní pred schôdzou NR SR. Program schôdze je zverejnený na internetovej stránke NR SR, kde je vyznačený dátum, dokedy sa materiály musia doručiť, dátum začiatku schôdze, rokovania parlamentných výborov, schôdze gestorských výborov. 
Predseda NR SR vydá rozhodnutie, ktorým navrhuje
-	prideliť návrh zákona na rokovanie príslušným výborom, 
-	určiť gestorský výbor a lehotu na prerokovanie. 
Ak materiál nespĺňa ustanovené náležitosti podľa legislatívnych pravidiel, predseda NR SR odporučí predkladateľovi zákona, aby nedostatky odstránil. Ak navrhovateľ zákona s odporúčaním nesúhlasí, predloží predseda NR SR svoje odporúčanie spolu so stanoviskom navrhovateľa zákona na najbližšiu schôdzu NR SR, ktorá o nich rozhodne bez rozpravy.
Všetky materiály, ktoré sa budú prerokúvať v NR SR, musia sa odovzdať poslancom aspoň 24 hodín pred začiatkom rozpravy, ak NR SR nerozhodne inak. 
K návrhu zákona vypracúva stanovisko aj legislatívny odbor kancelárie NR SR.
Legislatívny proces v NR SR prebieha v troch čítaniach.
I. čítanie – účelom prvého čítania je rozhodnúť o podstate návrhu ako celku.
Predseda NR SR zabezpečí bezodkladné doručenie návrhu zákona, ktorý spĺňa náležitosti podľa tohto zákona, všetkým poslancom. Predseda národnej rady navrhne národnej rade prideliť návrh zákona ústavnoprávnemu výboru a podľa povahy veci aj ďalším výborom. Súčasne navrhne výbor, ktorý je pre tento návrh zákona gestorským výborom. 
Návrh zákona uvedie navrhovateľ zákona. Po ňom vystúpi spravodajca, ktorého určí navrhnutý gestorský výbor. O návrhu zákona, najmä o jeho podstate, sa koná všeobecná rozprava. V nej nemožno predkladať návrhy na jeho zmeny a doplnky. Výsledkom I. čítania je uznesenie NR SR, v ktorom rozhodne, či sa návrh zákona prerokuje v II. čítaní alebo vráti materiál navrhovateľovi na dopracovanie resp. nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Ak NR SR rozhodne, že návrh zákona bude prerokovaný v II. čítaní, určí zároveň gestorský výbor, pridelí návrh zákona na prerokovanie konkrétnym výborom a určí lehoty na prerokovanie vo výboroch. Táto lehota nesmie byť kratšia ako 30 dní odo dňa pridelenia.
II. čítanie – je z pohľadu obsahu rozhodujúce štádium legislatívneho procesu, návrh zákona sa prerokúva vo výboroch a v pléne. 
V prvej fáze II. čítania o návrhu zákona rokujú výbory, ktorým bol návrh zákona pridelený. Každý výbor vypracuje správu o prerokovaní návrhu zákona, v ktorej odporučí alebo neodporučí predložený návrh na schválenie. Súčasťou správy môžu byť aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy,  ktoré musia byť presne sformulované a odôvodnené.
 Písomnú správu pre NR SR obsahujúcu stanovisko výboru schvaľuje výbor uznesením. Ak návrh zákona prerokovali viaceré výbory, podajú NR SR spoločnú správu, ktorú vypracuje gestorský výbor. Gestorský výbor rokuje o návrhu zákona ako posledný. Ak sú stanoviská výborov rozdielne, gestorský výbor pôsobí na ich zjednotenie. Môže zvolať spoločnú schôdzu výborov. Gestorský výbor schvaľuje osobitným uznesením spoločnú správu výborov obsahujúcu informácie:
a) informáciu, ktorým výborom bol návrh zákona pridelený na prerokovanie a ktoré výbory návrh zákona prerokovali, 
b) informáciu o stanoviskách poslancov, ktorí podali svoje stanoviská gestorskému výboru, 
c) informáciu o stanoviskách výborov vrátane vlastného, najmä o tom, či odporúčajú národnej rade návrh zákona schváliť, 
d) pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výborov usporiadané podľa jednotlivých ustanovení návrhu zákona spolu s ich odôvodnením, 
e) svoje stanovisko k návrhom uvedeným v písmenách c) a d), 
f) svoje záverečné stanovisko k tomu, či odporúča národnej rade návrh zákona schváliť alebo ho vrátiť navrhovateľovi zákona na dopracovanie, alebo odložiť rokovanie o ňom, alebo nepokračovať v rokovaní o ňom.
Spoločná správa výborov alebo informácia spoločného spravodajcu o výsledku prerokovania návrhu zákona v II. čítaní sa doručí všetkým poslancom a navrhovateľovi zákona.
O návrhu zákona v II. čítaní môže NR SR rokovať najskôr po uplynutí 48 hodín od doručenia spoločnej správy výborov alebo informácie spoločného spravodajcu. O skrátení tejto lehoty môže na návrh gestorského výboru alebo spoločného spravodajcu rozhodnúť NR SR bez rozpravy, ak ide o jednoduchý návrh zákona.
Ak gestorský výbor alebo spoločný spravodajca odporučil NR SR návrh zákona vrátiť navrhovateľovi zákona na dopracovanie alebo odložiť rokovanie o ňom, alebo nepokračovať v rokovaní o ňom, hlasuje sa bez rozpravy najskôr o tomto návrhu.
Na podávanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov  k návrhu zákona na schôdzi NR SR je potrebný súhlas aspoň 15 poslancov. Súhlas poslanca sa vyjadruje jeho podpisom pod písomný a odôvodnený pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh. Ak poslanec zoberie svoj súhlas späť pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, takže chýba potrebný počet poslancov, považuje sa pozmeňujúci a doplňujúci návrh za vzatý späť.
Po skončení rozpravy o návrhu zákona v druhom čítaní na schôdzi NR SR sa hlasuje o podaných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch. Ak bol v rozprave podaný návrh vrátiť návrh zákona na dopracovanie alebo odložiť rokovanie o ňom, alebo nepokračovať v rokovaní o ňom, hlasuje sa najprv o tomto návrhu.
Ak v II. čítaní neboli na schôdzi NR SR podané nijaké pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy, pristúpi sa k hlasovaniu o návrhoch zo spoločnej správy výborov.
Ak v II. čítaní boli na schôdzi NR SR podané pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, predsedajúci zabezpečí ich doručenie poslancom. Hlasovanie o návrhoch zo spoločnej správy výborov a o rozdaných návrhoch podaných na schôdzi NR SR sa koná najskôr na druhý deň po ich rozdaní. O nedoručení pozmeňujúcich alebo doplňujúcich návrhov alebo o skrátení lehoty rozhodne NR SR bez rozpravy, ak o to požiada gestorský výbor alebo spoločný spravodajca. 
Ak prijatý pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh vylučuje ďalšie pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, už sa o nich nehlasuje. Ak poslanec vylúčenie spochybní, NR SR rozhodne bez rozpravy, či sa týmito návrhmi bude zaoberať. Na návrh poslanca sa o jednotlivých častiach pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu môže hlasovať oddelene. Ak sa pri oddelenom hlasovaní neschvália všetky časti návrhu, je potrebné, ak schválené časti tvoria obsahový celok, hlasovať o nich ešte ako o celku.
Ak v II. čítaní neboli schválené nijaké pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy, pristúpi sa v III. čítaní k hlasovaniu o návrhu zákona ako o celku.
Ak v II. čítaní boli schválené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, koná sa III. čítanie najskôr na druhý deň po ich schválení. Skôr sa môže konať, ak o tom na návrh gestorského výboru alebo spoločného spravodajcu rozhodne NR SR bez rozpravy.

III. čítanie –III. čítanie môže predstavovať záver zákonodarného procesu, prebieha vždy v pléne. 
 Ak neboli v II. čítaní schválené nijaké pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, pristúpi NR SR k hlasovaniu o návrhu ako celku.
Ak v II. čítaní boli schválené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, koná sa III. čítanie najskôr na druhý deň po ich schválení. Skôr sa môže konať, ak o tom na návrh gestorského výboru alebo spoločného spravodajcu rozhodne NR SR bez rozpravy.
III. čítanie sa obmedzí len na tie ustanovenia návrhu zákona, ku ktorým boli v II. čítaní schválené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.
V III. čítaní môže poslanec navrhnúť len opravu legislatívno-technických chýb a jazykových chýb.  V prípade podania pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov smerujúcich k oprave chýb vzťahujúcich sa k prijatým pozmeňujúcim návrhom v II. čítaní môže návrh na opakované II. čítanie predložiť najmenej 30 poslancov. Ak v III. čítaní neboli schválené nijaké opravy, pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy, pristúpi sa k hlasovaniu o návrhu zákona ako o celku. Ak boli schválené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, na návrh gestorského výboru alebo spoločného spravodajcu sa hlasovanie môže odložiť, kým tieto návrhy nebudú poslancom rozdané v písomnej forme. O tomto návrhu rozhodne NR SR bez rozpravy.
Opakované II. čítanie – rokuje sa o návrhu zákona v znení doteraz schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, pričom môžu byť navrhnuté aj nové pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. 
Na návrh predsedu NR SR sa NR SR bez rozpravy uznesie o tom, že:
 - návrh zákona opakovane prerokujú všetky výbory, ktorým bol pridelený,
-  návrh zákona opakovane prerokuje len gestorský výbor, 
-  návrh zákona sa opakovane prerokuje len na schôdzi NR SR.
Pri neschválení návrhu zákona platí, že po dobu šiestich mesiacov nie je možné predložiť v rovnakej veci ďalší návrh. 
Pri schválení návrhu zákona sa vyhotoví čistopis návrhu zákona. Po schválení zákona sa vyhotovuje uznesenie, ktoré podpisuje predseda NR SR a dvaja overovatelia.
Schválený zákon ide následne na podpis predsedovi NR SR, predsedovi vlády a na záver prezidentovi.

4.9.2	Poslanecký návrh zákona – súčasný stav
Okrem vlády majú zákonodarnú iniciatívu aj poslanci NR SR a výbory NR SR.
Návrh zákona podaný poslancom alebo výborom sa doručí predsedovi NR SR cez podateľňu. Potrebný počet výtlačkov právneho predpisu a jeho elektronickú formu zabezpečuje kancelária.
Predseda NR SR vydá rozhodnutie, v ktorom navrhuje prideliť návrh zákona výborom, určiť gestorský výbor a lehotu na prerokovanie. Zároveň doručí návrh zákona cez podateľňu na Úrad vlády SR. 
Vláda má 30 dňovú lehotu na prerokovanie a vyslovenie stanoviska. Návrh zákona sa pridelí konkrétnemu ministerstvu, ktoré je zodpovedné za vyhotovenie obalu a predkladacej správy, v ktorej zvyčajne zaujme aj stanovisko, či odporúča, alebo neodporúča schválenie.
Ak vláda nezaujme stanovisko, rokuje sa o návrhu aj bez neho, prípadne sa môže dodatočne zohľadniť. 
Vláda po zohľadnení pripomienok LRV SR vysloví súhlas alebo nesúhlas s návrhom v uznesení vlády, ktoré podpisuje predseda vlády. Okrem toho vláda schváli aj stanovisko vlády, v ktorom sú uvedené aj jednotlivé pripomienky k návrhu a ktoré sekcia vládnej legislatívy doručí NR SR.
Ďalší postup pri prerokúvaní a schvaľovaní poslaneckého návrhu zákona (I., II., III. čítanie) je zhodný s postupom prerokúvania a schvaľovania vládneho návrhu zákona.

4.10	Legislatívny proces v rámci Národnej rady Slovenskej republiky v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
Jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu bude poskytovať lehoty, dokedy je potrebné poslať materiály v jednotlivých fázach legislatívneho procesu tak, aby sa zaradili na konkrétne rokovanie NR SR. 
Návrh zákona je elektronicky doručený do podateľne NR SR prostredníctvom rozhrania systému NR SR a jednotným informačným systémom na sledovanie legislatívneho procesu.  Jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu poskytne spolu s elektronickým dokumentom aj údaje (metadata), ktoré budú obsahovať údaje o materiáli a jeho popis.
Dokumenty, ktoré sú evidované v informačnom systéme NR SR a sú z hľadiska legislatívneho procesu relevantné, budú evidované v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu, kde budú vložené prostredníctvom definovaného rozhrania v súlade so štandardmi ISVS. Ide najmä o tieto dokumenty: 
-	rozhodnutie predsedu NR SR,
-	uznesenia NR SR z jednotlivých čítaní,
-	správy výborov, spoločná správa gestorského výboru.,
-	stanovisko legislatívneho odboru NR SR. 
Predkladateľ bude o uložení spoločnej správy gestorského výboru  v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu notifikovaný.
Spracovanie čistopisu zákona (ústavy, ústavného zákona) bude v NR SR prebiehať v editore právnych predpisov, čím bude zabezpečená konzistentnosť materiálu a kontinuita procesu. 
V ďalšej fáze projektu sa funkcionalita systému môže rozšíriť.
Metadata môže využiť vyhľadávací systém NR SR pri rozšírení vyhľadávacích kritérií resp. pri zlepšení vyhľadávania. V budúcnosti (v súlade s príslušnými zmenami právnych predpisov) je možné uvažovať s využitím editora právnych predpisov pri zadávaní pozmeňovacích návrhov definovaných v spoločnej správe výborov, resp. aj pri podávaní pozmeňovacích návrhoch z pléna. Pri každej z uvedených verzií sa bude automaticky vytvárať aj jej rekonštruované znenie. 
Pri poslaneckom návrhu zákona sa budú evidovať a archivovať všetky dokumenty, tak ako pri vládnom návrhu zákona. Okrem týchto materiálov sa bude evidovať aj stanovisko vlády a určeného ministerstva.

Schéma NR SR

Úrad vlády

NR SR

Elektronický transfer dokumentov cez úložisko právnych predpisov

-	rozhodnutie predsedu NR SR,
-	uznesenia NR SR z jednotlivých čítaní,
-	správy výborov, spoločná správa gestorského výboru,
-	stanovisko legislatívneho odboru NR SR. 

Spracovanie legislatívneho procesu cez Intranet NR SR

Vyhotovenie čistopisu zákona v editore právnych predpisov

Odoslanie dokumentov do úložiska právnych predpisov

Odoslanie schválenej verzie zákona do úložiska právnych predpisov

4.11	Prezident – súčasný stav
Po schválení návrhu zákona v NR SR sa schválený zákon predloží prezidentovi Slovenskej republiky na podpis. 
Prezident schválený zákon podpíše alebo ho vráti v určenej lehote na prerokovanie NR SR. 
Ak prezident zákon podpíše, zákon sa postúpi do Zbierky zákonov Slovenskej republiky.
 V prípade vrátenia zákona na ďalšie prerokovanie NR SR, prezident posiela rozhodnutie o vrátení zákona spolu s pripomienkami k schválenému zákonu. 
Vrátený zákon prejde opätovne II. a III. čítaním, predmetom prerokúvania sú iba pripomienky prezidenta. Pripomienky musia obsahovať presné znenie navrhovanej úpravy, ak prezident nenavrhne neprijatie celého zákona.
Predseda NR SR pridelí vrátený zákon výborom a určí gestorský výbor a lehotu na jeho prerokovanie. Ak NR SR po opätovnom prerokovaní zákon schváli aj napriek pripomienkam prezidenta a prezident zákon nepodpíše, zákon sa vyhlási aj bez podpisu prezidenta. 

4.12	Prezident – stav v jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu
V jednotnom informačnom systéme na sledovanie legislatívneho procesu sa v prípade vrátenia zákona archivuje rozhodnutie prezidenta a uznesenie z opätovného II. a III. čítania.
 
5.	Zbierka zákonov Slovenskej republiky 
V súčasnosti je jediným zdrojom práva v Slovenskej republike Zbierka zákonov Slovenskej republiky, ktorá vychádza v tlačenej forme. 
Jedným z cieľov jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho procesu je vytvoriť vhodné podmienky na možnosť zavedenia elektronickej Zbierky zákonov Slovenskej republiky. Zjednotenie procesu toku legislatívnych materiálov a zachytenie celého legislatívneho procesu od tvorby všeobecne záväzného právneho predpisu až po jeho konečné schválenie je zásadným krokom k naplneniu tohto cieľa. 
Vytvorí sa tým základný predpoklad na budovanie údajovej základne elektronickej Zbierky zákonov Slovenskej republiky, ktorá sa bude postupne napĺňať elektronickými verziami zákonov. Pri elektronických zákonoch, ktoré prejdú legislatívnym procesom v štruktúrovanej forme, je zároveň výhodou možnosť garantovania rekonštruovaného znenia zákona, čo by prispelo k sprehľadneniu právneho poriadku Slovenskej republiky a k zvýšeniu právneho povedomia tak odbornej, ako aj laickej verejnosti.
V rámci elektronizácie Zbierky zákonov Slovenskej republiky by bola nezanedbateľným prínosom možnosť pohybu medzi zákonmi podľa časovej osi. 
Zbierka zákonov Slovenskej republiky by mala predstavovať nielen ukončenie legislatívneho procesu, ale vzhľadom k svojej jedinečnej funkcii v legislatívnom procese aj jeho začiatok. Zbierka zákonov Slovenskej republiky tvorí údajovú základňu pre jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu.
Vzhľadom k súčasnému stavu a možnosti zachytenia legislatívneho toku od vzniku legislatívneho materiálu a jeho sledovanie počas celého legislatívneho procesu bude prepojenie jednotného informačného systému na sledovanie legislatívneho toku a Zbierky zákonov Slovenskej republiky predmetom ďalších návrhov riešenia. Prvým predpokladom pre úspešné prepojenie týchto dvoch systémov je v súčasnosti vytvorenie kvalitného legislatívneho toku, ktorého súčasťou budú kvalitné štruktúrované materiály.