Dôvodová správa

A.  Všeobecná časť

	Vypracovanie navrhovaného zákona a jeho systémové začlenenie do právneho poriadku Slovenskej republiky sa nezaobišlo bez skúmania vzťahu tejto úpravy k Ústave SR a ostatným všeobecne záväzným právnym  predpisom. Pri konkrétnom formulovaní jednotlivých ustanovení návrhu zákona sa vyskytli viaceré väzby na veľké množstvo právnych predpisov rôznej právnej sily, vychádzajúc však z potrieb a predstáv predmetu navrhovanej právnej úpravy bolo nevyhnutné rešpektovať predovšetkým tieto väzby:

a) Vzťah k Ústave SR

1.	Predmet návrhu zákona sa dotýka takých nezastupiteľných a nenahraditeľných zložiek životného prostredia, akými sú voda a pôda, najmä poľnohospodárska pôda. Prevádzka a správa hydromeliorácií musí zohľadniť popri ekologických prioritách i skutočnosť, že každá hospodárska činnosť musí rešpektovať rovnosť a nedotknuteľnosť vlastníckych práv, rovnaký prístup k podnikaniu ako aj ochranu a podporu hospodárskej súťaže v podnikaní. 
2.	Podľa čl. 4 Ústavy SR nerastné bohatstvo, jaskyne, podzemné vody, prírodné liečivé zdroje a vodné toky sú vo vlastníctve Slovenskej republiky. Navrhovaný zákon rešpektuje túto skutočnosť z viacerých hľadísk. Ide predovšetkým o to, ujasniť si, ktoré súčasti hydromelioračnej sústavy sú vodnými tokmi so všetkými dôsledkami, vyjadrenými v právnej úprave transformácie hydromeliorácií na iné podnikateľské formy ako je štátny podnik a následnú transformáciu tohto majetku, resp. jeho hodnoty, vyjadrené v obchodnom podiele, alebo cennom papieri na iné osoby. 
3.	Existujúca hydromelioračná sústava, resp. jej časť, bola vybudovaná bez vyjadrenia a majetkovoprávneho vysporiadania s vlastníkmi pozemkov, na ktorých sa nachádza. Táto skutočnosť veľmi významne ingeruje do článku 20 Ústavy SR. A to najmä do jeho odseku 1., druhá veta (“Vlastnícke právo  všetkých vlastníkov má rovnaký obsah a ochranu.“) a tiež odseku 3., prvá a druhá veta („Vlastníctvo zaväzuje. Nemožno ho zneužiť na ujmu práv iných, alebo v rozpore so všeobecnými záujmami chránenými zákonom.“). Z uvedeného vyplýva, že navrhovaný zákon je koncipovaný s prihliadnutím na rovnocennosť práv vlastníkov pozemkov a vlastníkov hydromelioračných sústav. To sa na jednej strane prejaví v zakotvení povinnosti strpieť existujúci stav, nezneužívať svoje vlastnícke právo, ale aj zakotvením práva na primeranú odplatu. 
4.	Súvislosť navrhovanej právnej úpravy s článkom 35 Ústavy SR, zakotvujúcom okrem iného i právo na podnikanie, sa prejavuje najmä v tom, že v návrhu je zakotvený legislatívny rámec pre podnikanie v oblasti prevádzkovania hydromelioračnej sústavy. Tento rámec je konštruovaný tak, že právo podnikať v tejto oblasti bude prístupné každej forme podnikateľských subjektov v agrosektore. Väzba navrhovaného zákona na predmetný článok Ústavy SR spočíva tiež v tom, že každý podnikateľ, hospodáriaci na pôde, bude mať možnosť dosahovať zisk z podnikania alebo získavať úžitok na základe využívania hydromelioračných sústav.

Súvzťažnosť navrhovaného zákona s článkom 35 Ústavy SR je cez rovnosť možnosti prístupu k podnikaniu v oblasti hydromeliorácií neoddeliteľne spojená i s väzbou na článok 55 Ústavy SR v zmysle prvej vety druhého odseku, podľa ktorého: „Slovenská republika chráni a podporuje hospodársku súťaž.“
5.	Ekologický rozmer navrhovaného zákona sa prejaví v plnom rešpektovaní článku 44 Ústavy SR, najmä v jeho odseku 4, v zmysle ktorého: „Štát dbá na šetrné využívanie prírodných zdrojov, o ekologickú rovnováhu a o účinnú starostlivosť o životné prostredie a zabezpečuje ochranu všetkých druhov voľne rastúcich rastlín a voľne žijúcich živočíchov.“ Konkrétnejšie sa tento rozmer prejaví v rešpektovaní väzieb na príslušné ustanovenia zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov, zákona 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) a zákona č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

b) Vzťah k ostatným právnym predpisom
1.	Navrhovaný zákon má vzťah k takej súčasti právneho poriadku SR kódexového typu akou je Občiansky zákonník. Viaceré konkrétne právne konštrukcie navrhovaného zákona závisia totiž od odpovede na otázku, či podzemné melioračné, t. j. závlahové aj odvodňovacie systémy sú samostatnou vecou, t. j. plnohodnotným predmetom vlastníckeho práva, alebo sú súčasťou veci hlavnej, t. j. pozemku v zmysle § 120 Občianskeho zákonníka so všetkými z toho vyplývajúcimi dôsledkami v oblasti vlastníckych práv. (Tento postup sa stal dominantným v legislatíve i aplikačnej praxi v Českej republike). Navrhovaný zákon rešpektuje vyššie uvedený ústavný princíp nezneužívania vlastníckeho práva, a okrem iného tiež obsahuje systém zákonných vecných bremien (§ 151 a nasl.  Občianskeho zákonníka), pretože aspoň na prechodnú dobu je to jediný nástroj zabezpečenia existujúcich hydromeliorácií.
2.	Vzhľadom na to, že existujúca hydromelioračná sústava bola vybudovaná bez príslušného majetkovoprávneho vysporiadania k pozemkom, bolo potrebné v návrhu zákona rešpektovať väzby na sústavu zákonov regulujúcich usporiadanie pozemkového vlastníctva v SR a to z viacerých aspektov.
3.	Vzhľadom na to, že navrhovaná právna úprava reguluje činnosti, ktoré sa významne dotýkajú všetkých zložiek životného prostredia, od ktorých závisí udržiavanie, obnova a racionálne využívanie prírodných zdrojov, zachovanie charakteristického vzhľadu krajiny a udržanie ekologickej stability musí plne rešpektovať právne predpisy, regulujúce predmetnú problematiku a to najmä:
a)	zákon č. 364/2004 Z. z. - vo všetkých svojich ustanoveniach pripúšťa len racionálne nakladanie s vodami s preferovaním potreby ich ochrany z hľadiska kvality a množstva. Orgán štátnej vodnej správy nepovolí odber vody určenej na závlahy, ak nie sú splnené požiadavky na kvalitu vody. Tu je potrebné mať na zreteli aj Nariadenie vlády SR č. 296/2005 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na kvalitu a kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd, pretože súčasťou tohto  nariadenia vlády je okrem iného aj stanovenie požiadaviek na kvalitu vody určenej na závlahy,
b)	zákon č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov - zabezpečuje ochranu vlastností a funkcií poľnohospodárskej pôdy a jej trvalo udržateľného obhospodarovania a poľnohospodárskeho využívania. 

c) Právna úprava hydromeliorácií v niektorých štátoch EÚ

	Právna úprava hydromeliorácií – závlah a odvodnenia sa v krajinách EÚ vyvíjala prirodzene, zvlášť v právnom usporiadaní vlastníckych a užívateľských   práv k pôde ako nehnuteľnosti, majetku závlah a odvodnenia ako nehnuteľnosti, práv k ostatnému súvisiacemu majetku a súvisiacich vodných práv hlavne upravujúcich hospodárske záujmy pri zavlažovaní, odvodňovaní, vedení vodných kníh a podobne. Všeobecne možno konštatovať, že krajiny EÚ majú závlahy a odvodnenie začlenené do svojich právnych poriadkov (spravidla do zákonov o vodách). Treba poznamenať, že u nás bol tento prirodzený proces prerušený v r. 1948 a doteraz právne neriešený. Z aspektov hlavných zámerov navrhovaného zákona je dôležité poznať spôsob právneho riešenia hydromeliorácií v SRN v dôsledku zjednotenia s bývalou NDR, kde bol prijatý zákon o úprave právnych pomerov k melioračným zariadeniam z 21. septembra 1994 (BGBI. 1, s 2538, 2550).

Zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov,
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie 

a)   Odhad dopadov na verejné financie 

1.	Vyčíslenie (odhad) finančných dôsledkov na štátny rozpočet, vrátane vyčíslenia dôsledkov na počty zamestnancov štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií

Vzhľadom na osobitosti majetku hydromeliorácií a to jeho rozptýlenie v 1 500 katastroch,  len sezónne využívanie, značné opotrebenie a značnú poruchovosť prispieval štát na zabezpečenie jeho funkcieschopnosti a využitia.

Súhrnný prehľad o doterajšej podpore hydromelioračných sústav je uvedený v tabuľke. Priemerná ročná podpora za roky 1994 – 2003 súvisiaca s hydromelioráciami z verejných financií činila 441 mil. Sk. Z toho z prostriedkov štátneho rozpočtu, hlavne na podporu využívania závlah bolo ročne poskytované z rozpočtovej kapitoly MP SR v priemere 150 mil. Sk a na investície do závlahového detailu  99 mil. Sk, t.j. spolu 249 mil. Sk.

Predpokladá sa klesajúci trend tejto podpory tak, aby zodpovedala obdobným podmienkam v Európskej únii, t. j. prevádzku hydromeliorácií bude platiť užívateľ.

2.	Vyčíslenie (odhad)  finančných dôsledkov na rozpočet štátnych fondov
Štátny fond ochrany a zveľaďovania poľnohospodárskeho pôdneho fondu poskytoval finančné prostriedky v plnom rozsahu na výstavbu hydromelioračných sústav, ktoré sú majetkom štátu a sú predmetom návrhu zákona ( v plnom rozsahu hodnota 4,1 mld. Sk). Tento štátny fond prispieval ročne v objeme 120 mil. Sk aj na opravy, údržbu, rekonštrukciu a modernizáciu týchto hydromelioračných sústav a bol k 31. 12. 2001 zrušený.

Navrhovaný zákon nezakladá nové nároky na štátny rozpočet. Naopak  predpokladá sa, že úroveň pomoci z doterajšej celkovej priemernej ročnej sumy 441 mil. Sk bude znižovaná a financovanie sa bude presúvať na podnikateľské subjekty, ktoré sú vlastníkmi, resp. užívateľmi predmetných pozemkov, alebo majú úžitok z týchto zariadení. Po roku 2006 bude financovanie hydromeliorácií plne v súlade so štátnou pomocou podľa pravidiel EÚ.
	
Vzhľadom na to, že predložený návrh zákon nezakladá nároky na štátny rozpočet nie je ho potrebné vopred prerokovať s Ministerstvom financií SR. 

3.	Vyčíslenie (odhad) finančných dôsledkov na rozpočty obcí a VÚC
Obce a VÚC sa doteraz nepodielali na podpore financovaní výstavby a prevádzky hydromeliorácií.
Navrhovaný zákon nezakladá žiadne nároky na rozpočty obcí a VÚC. Naopak v tých agrárnych regiónoch, kde sú hydromeliorácie alokované, prispeje k zníženiu nezamestnanosti pri prácach na prevádzke hydromeliorácií, resp. v rámci verejno–prospešných prác pri recipientoch na odvádzanie prebytočných povrchových vôd. 

4.	Navrhovaný zákon bude mať kladný dopad na podnikateľské prostredie nakoľko umožní efektívnejšie využívanie tohto špecifického majetku štátu priamo podnikateľmi hospodáriacimi na pozemkoch dotknutých príslušnými hydromelioračnými sústavami. 
1.	
Súhrnný prehľad o podpore hydromelioračných sústav a využívania závlah za roky 1994 – 2003 v tis. Sk

	PODPORA VYUŽÍVANIA ZÁVLAH A NÁKUPU ZÁVLAHOVÉHO DETAILU	PODPORA HLAVNÝCH
MELIORAČNÝCH ZARIADENÍ		

R o k	Využívanie
závlah 	Nákup závlahového detailu	
Spolu	Opravy, údržba, havárie	Výstavba, dostavba, rekonštrukcia	Mimoriadna podpora	
Spolu	
Celkom	
	Dotácie
MP SR	ŠFOZ PPF
Dotácie MP SR		ŠFOZPP	ŠFOZPPF	Vláda SR
MP SR   FNM			
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
1994	119,9	0	119,9	58,3	55,6		113,9	233,8	
1995	167,9	27,5	195,4	70,0	27,2		97,2	292,6	
1996	97,9	43,0	140,9	150,0	28,0		178,0	318,9	
1997	109,0	79,0	188,0	170,0	108,0		278,0	466,0	
1998	115,0	76,0	191,0	85,0	76,0		161,0	352,0	
1999	120,0	43,0	163,0	79,0	26,0		105,0	268,0	
2000	190,0	159,0	349,0	200,0	26,0	300	526,0	875,0	
2001	200,0	115 + 300	615,0	120,0	12,0		132,0	747,0	
2002 	150,0	150,0*	300,0	170,0*	33,2*		203,2	503,2	
2003	170 + 50	0	230,0	100,0*	20,0*		120,0	350,0	
SPOLU	1 499,7	992,5	2 492,2	1 202,3	412,0	300	1 914,3	4 406,5	
za 1 rok	150	99	249	120	41	30	191	441	
TRANSFER	Poľnohospodár
Prevádzkovateľ HZZ	Poľnohospodár	X	SVP, š.p.	SVP, š.p.	SVP, š.p.	X	X	

Poznámka: - podpora v stĺpci 2 zahŕňa v objeme 50 - 55 mil. Sk ročne prevádzku HZZ
                   - * po zrušení fondu podporované z dotácií (resp. programu)

b)	Odhad dopadov na obyvateľov a na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných  
      právnických osôb

1.	Navrhovaná právna úprava sa bude týkať hlavne agropodnikateľov a celý proces uplatňovania hydromeliorácií (závlah a odvodnenia) sprehľadní spoplatnenie služieb a činnosti hydromeliorácií presunie aj tú časť podpory poskytovanú z verejných zdrojov (celkom 449 mil. Sk ročne) postupne na agropodnikateľov a iné osoby. Predpokladá sa, že k plnému spoplatneniu dôjde po roku 2007.
2.	Navrhovaný zákon rieši veľmi citlivú oblasť podnikania na pôde a to hospodárenie s vodou prostredníctvom hydromeliorácií. Je prakticky jediným nástrojom na zabezpečenie stability poľnohospodárskej výroby vo vzťahu k suchu a odvedeniu prebytku zrážok. Tým, že závlahy umožňujú eliminovať sucho, dochádza k zhodnoteniu vody, ktorá je našou cennou surovinou, to znamená, že prospieva vodnému hospodárstvu, zlepšuje kvalitu poľnohospodárskych produktov a vzhľadom na rozsah 310 tis. hektárov, z ktorých sa získava takmer 40 % rastlinnej produkcie prospieva makroekonomickému rastu agrárnych regiónov a možno konštatovať, že len tieto regióny a využitie tohto potenciálu, vrátane odvodnenia, bude ekonomicky fungovať aj v EÚ.
3.	Súlad s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky.
      	Možno konštatovať, že navrhovaný zákon je určitou oporou uplatnenia priorít agrárnej politiky a to prideľovaním kvót a trhové režimy s rozhodujúcimi komoditami a reštrukturalizácii podnikateľskej sféry. Hydromeliorácie patria medzi hlavné faktory, ktorých využívanie môže prispieť k zlepšeniu ekonomiky poľnohospodárstva a regionálnemu rozvoju vidieka.

c)   Kvantifikácia dopadov na životné prostredie
Materiál je vypracovaný v súlade s prioritami a cieľmi štátnej environmentálnej politiky schválenými vládou SR a Národnou radou SR v Stratégii, zásadách a prioritách štátnej environmentálnej politiky z roku 1993, hlavne v bode Dlhodobé – strategické ciele: uplatňovanie zvýšenej ochrany a racionálneho využívania prírodných zdrojov.

d)  Odhad dopadov na zamestnanosť
- rozsah (kvantifikácia) nárastu zamestnanosti
	V hospodárskom procese patrí hydromelioráciám z pohľadu zamestnanosti dôležité miesto. Vybudovaný potenciál závlah na výmere 320 tis. hektárov a odvodnenia na výmere 458 tis. hektárov predstavuje výrazný podiel na poľnohospodárskej pôde Slovenska.
	
U závlah to predstavuje 20 % ornej pôdy. Ide o najprodukčnejšiu ornú pôdu, z ktorej sa získava cca 40 % celkovej poľnohospodárskej produkcie. Závlahy využíva celkom cca 
1 500 fariem a ich plné prevádzkovanie a využívanie predpokladá zamestnanosť najmä v podnikateľskej sfére. Táto zamestnanosť, spolu so zabezpečovaním plnej prevádzky závlah vytvára v prepočte priamo 1000 – 1500 sezónnych pracovných miest a následne v poľnohospodársko – potravinárskom, najmä v spracovateľskom sektore ďalších 1500 – 2000 pracovných miest. To je nezanedbateľný podiel na znižovaní sociálneho napätia, hlavne v regiónoch s prevládajúcou poľnohospodárskou a potravinárskou výrobou.
	
U odvodnenia ide najmä o rozprúdenie zanedbanej údržby a opráv vybudovaného potenciálu odvodňovacích systémov, ktorý je situovaný na 1500 katastrálnych územiach po celom Slovensku. Predpoklad vytvorenia pracovných miest verejno-prospešného charakteru pri plne funkčnom výkone údržby a opráv, t.j. ročne na 1/3 rozlohy odvodnenia, možno uvažovať v rozsahu až do 2000 pracovných miest.

- územné určenie nárastu zamestnanosti
Územná pôsobnosť navrhovaného zákona nie je špecifikovaná. Vzhľadom na to, že rieši problematiku hydromeliorácií, dopad na nárast pracovných miest bude celoplošný, na celom území Slovenska. Majetok hydromeliorácií je tvorený 9 620 stavbami  a je priestorovo rozložený v poľnohospodárskej krajine po celom území Slovenska, hlavne v regiónoch prevažne agrárne zameraných, s vysokou mierou nezamestnanosti.

Pre utvorenie reálneho obrazu o rozložení podielu potenciálu nárastu zamestnanosti podľa regiónov z uvedených globálnych údajov, uvádzame percentuálne rozloženie tohoto majetku nasledovne:

R e g i ó n  (kraj)	Z á v l a h y	O d v o d n e n i e	
Bratislavský	12,6	3,2	
Trnavský	33,0	7,4	
Trenčiansky	3,7	7,4	
Nitriansky	31,5	8,7	
Žilinský	1,7	11,8	
Banskobystrický	7,4	17,6	
Prešovský	1,6	16,5	
Košický	8,5	27,4	
 S R	100,0	100,0	

- časový horizont
	Zahájenie nárastu pracovných miest možno očakávať v r. 2006 – 2008 a ich stabilizáciu na vyššie uvedenej úrovni od roku 2008.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu s právom 
Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu: 	 Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 

2.	Názov   právneho predpisu: Zákon o hydromelioráciách 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k  Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
Slovenskej republike v predmetnej oblasti nevyplývajú žiadne povinnosti z Prístupovej zmluvy, najmä z Aktu o podmienkach pristúpenia. Slovenskej republike takisto v tomto smere nevyplývajú ani povinnosti z určenia gestorstva smerníc. 

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev - SMERNICA 2000/60/ES EURÓPSKEHO  PARLAMENTU  A RADY  z 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky (tzv. Rámcová smernica o vode) (Ú. v. ES L 327 , 22.12.2000)

b)	nie je upravená v práve Európskej únie.

5.	Stupeň zlučiteľnosti  návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.  

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):     
 bezpredmetné

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):
Bez účasti expertov.

B. Osobitná časť

K § 1
	Návrh zákona upravuje podmienky nakladania so závlahovým systémom a odvodňovacím systémom, ďalej práva a povinnosti vlastníkov pozemkov a nájomcov pozemkov, na ktorých sa nachádza závlahový systém a odvodňovací systém vo vlastníctve štátu a pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku hydromeliorácií. 
	Súčasne sa ustanovuje, že navrhovaný zákon sa nevzťahuje na hydromelioračný majetok vo vlastníctve štátu, ktorý sa nachádza na území vojenských obvodov. 

K § 2
	Toto ustanovenie vymedzuje základné pojmy a definície na účely navrhovaného zákona. 

K § 3
	Hydromelioračný majetok tvorí závlahový systém a odvodňovací systém, ktoré sú definované v § 2 a hnuteľný majetok, ktorý je funkčne spätý s uvedeným hydromelioračným majetkom. 
	Súčasne sa ustanovuje, že hydromelioračný majetok možno využívať len na účely poľnohospodárskej výroby, ak navrhovaný zákon neustanovuje inak. 

K § 4
	Ak je závlahový systém a odvodňovací systém vo vlastníctve štátu postavený na pozemkoch vo vlastníctve iných osôb, majú tieto osoby nárok na zámenu v zmysle zákona č. 180/1995 Z. z.  v konaní o pozemkových úpravách na umiestnenie svojich pozemkov na úkor štátu v zmysle zákona Slovenskej národnej rady č. 330/1991 Zb. K pozemkom vo vlastníctve iných osôb, na ktorých sa nachádza závlahový systém a odvodňovací systém vo vlastníctve štátu vzniká ku dňu účinnosti tohto zákona právo zodpovedajúce vecnému bremenu (podľa Občianskeho zákonníka), ktorého obsahom je užívanie tohto pozemku správcom hydromelioračného majetku, ktorý zabezpečí zápis tohto vecného bremena do katastra nehnuteľností. Vlastník pozemku má za obmedzenie vlastníckeho práva nárok na jednorazovú primeranú náhradu, ktorú si môže uplatniť u správcu hydromelioračného majetku do jedného roka odo dňa obmedzenia vlastníckeho práva, inak nárok zaniká. Súčasne sa ustanovuje, že správca hydromelioračného majetku poskytne za obmedzenie vlastníckeho práva peňažnú náhradu, ktorá zodpovedá rozsahu obmedzenia vlastníckeho práva. 

K § 5
	Ustanovuje práva a povinnosti vlastníkov a nájomcov pozemku, na ktorom sa nachádza závlahový systém a odvodňovací systém tak, aby bola zachovaná ich funkčnosť a prevádzkyschopnosť, bolo umožnené správcovi hydromelioračného majetku vykonávať prevádzku, opravy a ďalšiu investičnú činnosť. V prípade vzniknutých škôd vlastníkom a nájomcom pozemkov činnosťami uskutočňovanými správcom hydromelioračného majetku nie sú dotknuté ich práva, súvisiace s náhradami spôsobených škôd. Ďalej sa ustanovuje, že uvedené práva a povinnosti sa vzťahujú aj na vlastníkov a nájomcov pozemkov, ktoré bezprostredne susedia s pozemkom na ktorom sa nachádzajú závlahové a odvodňovacie systémy, ak nie je možné zabezpečiť prístup na pozemok iným spôsobom, alebo v prípade, ak by bol tento spôsob nákladnejší ako prípadné obmedzenie.  
V odseku 4 sa ustanovuje, že ten kto chce využívať závlahový systém a odvodňovací systém na iné ako poľnohospodárske účely je povinný požiadať správcu hydromelioračného majetku o súhlas s takýmto využívaním závlahového a odvodňovacieho systému za odplatu. Správca hydromelioračného majetku môže udeliť súhlas, ak takéto využívanie je v súlade s navrhovaným zákonom a nie je v rozpore so zákonom č. 543/2002 Z. z., zákonom č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákonom č. 364/2004 Z. z.,  zákonom č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov. 

K § 6
	Ustanovujú sa práva a povinnosti správcu hydromelioračného majetku, ktoré je povinný dodržať pri prevádzkovaní závlahového systému a odvodňovacieho systému vo vlastníctve štátu. Súčasne sa ustanovuje právo správcu hydromelioračného majetku obmedziť alebo zastaviť dodávku závlahovej vody v prípadoch podľa zákona o vodách a v prípadoch havárií na závlahových systémoch, právo na odplatu za služby poskytnuté závlahovým a odvodňovacím systémom, ako aj právo podávať z vlastnej iniciatívy alebo na základe žiadosti obce návrhy ministerstvu na likvidáciu nepotrebného závlahového zariadenia a odvodňovacieho zariadenia alebo ich častí. Uvedené práva a povinnosti sa primerane vzťahujú aj na nájomcu závlahového a odvodňovacieho systému.

K § 7
	Ustanovuje sa, aby si podnikateľ alebo združenie podnikateľov, ktorí hospodária na pozemkoch dotknutých príslušným závlahovým a odvodňovacím systémom  mohli prenajať závlahové zariadenie a odvodňovacie zariadenie od správcu hydromelioračného majetku na základe nájomnej zmluvy. 
Ďalej sa ustanovuje právo nájomcu alebo združenia nájomcov, v prípade ak dodržia podmienky nájmu, kúpiť si po uplynutí doby nájmu prenajaté  závlahové a odvodňovacie zariadenie za účtovnú zostatkovú cenu, za podmienky, že budú hospodáriť na pozemkoch dotknutých príslušným zariadením ešte najmenej 10 rokov a v tomto období neprevedú vlastníctvo týchto zariadení na iný subjekt okrem správcu hydromelioračného majetku alebo jeho právneho nástupcu. Súčasne sa ustanovuje, že v prípade porušenia ustanovení kúpnej zmluvy podľa odseku 3, je kúpna zmluva neplatná a neplatná je aj kúpna zmluva uzavretá na základe kúpnej zmluvy podľa odseku 4. 

K § 8 

	Ustanovuje sa, že dodávka závlahovej vody na pozemky s vybudovaným závlahovým systémom a odvedenie prebytočných vôd z pozemkov do recipientu sa poskytuje odplatne. Ďalej sa ustanovuje povinnosť správcovi hydromelioračného majetku zabezpečiť meranie odobratého množstva závlahovej vody svojím určeným meradlom. V prípade, ak nie je možné merať množstvo odobratých vôd určeným meradlom, určí sa množstvo odobratých vôd podľa spotreby elektrickej energie na pohon čerpadiel, použitých na čerpanie závlahovej vody. Odplata za dodávku závlahovej vody sa určí podľa nameraného množstva odobratej  závlahovej vody a odplata za odvedenie prebytočných vôd podľa výmery pozemku. 
	Ministerstvo sa splnomocňuje ustanoviť vo všeobecne záväznom právnom predpise podrobnosti o spôsobe merania odobratého množstva závlahovej vody. 

K § 9
	Vymedzuje kompetencie orgánov štátnej správy na úseku hydromeliorácií. Orgánmi štátnej správy na úseku hydromeliorácií sú ministerstvo, krajský pozemkový úrad a obvodný pozemkový úrad.
	Ministerstvo určuje základné smery, priority a ciele na úseku hydromeliorácií a sleduje ich vykonanie. Koordinuje spoluprácu ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa podieľajú na plnení úloh na úseku hydromeliorácií a zverejňuje oznamy, pokyny a iné opatrenia na úseku hydromeliorácií vo Vestníku Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky. Ukladá v prípadoch všeobecného ohrozenia, nehody alebo vzniku mimoriadnej udalosti správcovi hydromelioračného majetku povinnosti v rozsahu nevyhnutnom na zabezpečenie ochrany života a zdravia osôb, ochrany majetku a životného prostredia. Ministerstvo rozhoduje o likvidácii nepotrebného závlahového a odvodňovacieho systému alebo ich častí a kontroluje nakladanie s hydromelioračným majetkom štátu.  
	Krajský pozemkový úrad riadi a kontroluje činnosť obvodného pozemkového úradu na úseku hydromeliorácií a je odvolacím orgánom vo veciach v ktorých v prvom stupni rozhodol obvodný pozemkový úrad. 
	Obvodný pozemkový úrad prejednáva priestupky a rozhoduje vo veciach správnych deliktov podľa § 11. 

K § 10
Priestupku sa dopustí ten, kto poškodí závlahové zariadenie alebo odvodňovacie zariadenie alebo naruší ich prevádzkyschopnosť, alebo ak užíva závlahové zariadenie alebo odvodňovacie zariadenie bez súhlasu správcu hydromelioračného majetku. Za priestupky môže obvodný pozemkový úrad uložiť pokutu až do výšky 25 000,-Sk. 

K § 11
Ustanovuje sa, za porušenie ktorých ustanovení zákona uloží obvodný pozemkový úrad pokutu fyzickej osobe podnikateľovi alebo právnickej osobe a určuje sa výška pokuty za jednotlivé správne delikty.
	 Pri určení výšky pokuty sa prihliada na závažnosť, spôsob, čas trvania a možné následky  protiprávneho konania a na súčinnosť pri odstraňovaní protiprávneho stavu. Pokutu možno uložiť do dvoch rokov odo dňa, keď sa obvodný pozemkový úrad o porušení povinnosti dozvedel, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď k protiprávnemu konaniu došlo. Výnosy z pokút uložených podľa tohto zákona sú príjmom štátneho rozpočtu.

K § 12
Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2006.