Návrh činnosti vlády pri zabezpečovaní mechanizmu spolupráce 
medzi Národnou radou SR a vládou SR pri tvorbe stanovísk 
k legislatívnym návrhom Európskej komisie v podmienkach SR

Z členstva v EÚ vyplýva pre Slovensko okrem práv a povinností aj nevyhnutnosť rešpektovať existujúci mechanizmus rozhodovacích procesov vo všetkých inštitúciách a orgánoch Európskej únie. Pôsobenie Slovenska v štruktúrach EÚ je podmienené nielen fungujúcim systémom koordinácie záležitostí EÚ medzi Slovenskom a európskymi inštitúciami, ale aj - a niekedy možno predovšetkým - vhodným spôsobom koordinácie a spolupráce na národnej úrovni.

Ťažiskom rozhodovacieho procesu EÚ je tvorba legislatívy spoločenstva, ktorá má  tri štádiá – iniciatíva, prerokúvanie a rozhodnutie. Európska komisia je jedným z hlavných protagonistov pri príprave a kontrole záväzných rozhodnutí prijímaných Európskou úniou a má výhradné právo navrhovať legislatívu EÚ a predkladať ju Rade EÚ a Európskemu parlamentu na schválenie.

Mechanizmus schvaľovania legislatívnych návrhov EK je zložitý a dlhodobý proces, rešpektujúci platné pravidlá a trvajúci od niekoľkých týždňov do osemnástich mesiacov, niekedy však aj niekoľko rokov. Za schvaľovanie legislatívy na úrovni EÚ sú v jednotlivých sektorálnych oblastiach zodpovedné príslušné ministerstvá členských štátov EÚ.

Z logiky vývoja je prirodzené, aby Národná rada Slovenskej republiky bola zahrnutá v celom procese prípravy pozícií a stanovísk k legislatívnym návrhom EÚ. Táto potreba vyplýva nielen z posilnenia úlohy národných parlamentov definovanej v texte Ústavnej zmluvy EÚ, ale aj z prirodzeného vývoja, keď sa záležitosti EÚ stávajú de facto vnútornými záležitosťami každého členského štátu. Právne záväzné akty ES a EÚ majú v mnohých smeroch rovnaký charakter ako vnútroštátne právne akty, avšak z dôvodu ich nadradenosti (supremacy) a prednosti (precedence) pred vnútroštátnym právom sa im pripisuje vyššia právna sila a vnútroštátne právo musí byť s nimi v súlade (podľa čl. 7 ods. 2 Ústavy SR „majú právne záväzné akty ES a EÚ prednosť pred zákonmi SR.“). 

NR SR má na základe ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. o spolupráci NR SR a vlády SR v záležitostiach EÚ právomoc prijímať záväzné stanoviská pre zástupcov SR v príslušnom orgáne Európskych spoločenstiev a Európskej únie.

Predmetom preskúmania môžu byť tieto návrhy právnych aktov ES a EÚ:
•	návrhy nariadení a smerníc, rozhodnutí, odporúčaní a stanovísk (súčasný tzv. Prvý pilier);
•	návrhy spoločných akcií a spoločných pozícií spadajúcich pod Spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (súčasný tzv. Druhý pilier);
•	škála opatrení v oblasti Policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (súčasný tzv. Tretí pilier)

V súčasnosti bude mechanizmus spolupráce odrážať vôľu a politický záujem legislatívnej a výkonnej zložky spolupracovať v záujme Slovenskej republiky na formovaní pozícií a stanovísk, po ratifikácii textu Ústavnej zmluvy EÚ členskými krajinami únie bude Národná rada Slovenskej republiky informovaná o všetkých dokumentoch EÚ v súlade s ustanoveniami primárneho práva EÚ.

S ohľadom na kvantitu a odbornú náročnosť predkladaných materiálov, ako aj na ich opakované prerokúvanie je nevyhnutné, aby po obdržaní legislatívnych návrhov z EK vykonali príslušné ministerstvá selekciu návrhov podľa ich dôležitosti. Kritériá takejto selekcie si - v súlade so záujmami štátu, ako aj prioritami vlády - stanoví príslušné ministerstvo. Rovnaká selekcia návrhov EK môže v prípade potreby nezávisle prebiehať v NR SR.

Návrh legislatívnej normy je na expertnej úrovni pripravovaný a prerokúvaný, (resp. pripomienkovaný/čítaný) v Pracovnej skupine Rady EÚ (PS), neskôr vo Výbore stálych zástupcov (Coreper). Rada EÚ predstavuje záverečný, vo väčšine prípadov formálny krok v schvaľovacom procese legislatívnych návrhov ES a EÚ. Rozhodujúca časť prípravy návrhov prebieha na rôznych stupňoch expertných úrovní. Charakteru tohto procesu je nutné prispôsobiť aj pripomienkovanie legislatívnych návrhov ES a EÚ v podmienkach SR. Princípmi determinujúcimi plynulý priebeh legislatívneho procesu sú predovšetkým:

•	komunikácia – prístup k informáciám, informačné toky, spätná väzba;
•	stanovovanie priorít SR a selekcia legislatívnych návrhov;
•	kontinuita a koherencia pozícií SR.

Vzhľadom na termíny, ktoré budú závisieť od prerokúvania daného návrhu v štruktúrach EÚ a v záujme prevencie neopodstatneného zdržiavania vyjadrenia sa k návrhom, materiál predpokladá zavedenie tzv. tichej procedúry vo všetkých fázach legislatívneho procesu (analogickej tej, ktorá sa uplatňuje v systéme EÚ), ktorá znamená, že ak sa príslušná strana k návrhu nevyjadrí do termínu, ktorým nás viaže EÚ, má sa za to, že táto strana návrh akceptuje. Ak príslušná strana uplatnením tichej procedúry návrh akceptuje, môže v ďalších fázach legislatívneho procesu vyjadriť k tomu istému návrhu námietku v rozpore so svojim stanoviskom z predchádzajúcich fáz legislatívneho procesu (vrátane uplatnenia tichej procedúry) len vo výnimočných a odôvodnených prípadoch. Predíde sa tým situácii, že by na COREPER prišiel návrh, s ktorého časťou by zástupca SR na základe predbežnej pozície, ku ktorej sa nestihol vyjadriť VEZ, súhlasil a  veľvyslanec SR pri EÚ by z dôvodu inštrukcie schválenej VEZ-om musel k tej istej otázke vyjadriť opačné stanovisko. 

V záujme skvalitnenia legislatívneho procesu, ako aj skĺbenia expertnej a politickej úrovne (resp. zákonodarnej a výkonnej moci) pri spracovávaní návrhov európskej legislatívy je potrebné, aby bola do procesu tvorby stanovísk SR zapojená NR SR cez príslušné výbory a odborný aparát Kancelárie NR SR od jeho začiatku súčasne s exekutívou. 

Ďalším nástrojom NR SR na zapojenie sa do legislatívneho procesu v EÚ je možnosť účasti členov Výboru NR SR pre európske záležitosti (ďalej len „VEZ“) a jeho expertov (zamestnancov Kancelárie NR SR), na zasadaniach rezortných koordinačných skupín ministerstiev (RKS) a komisií pre európske záležitosti 1 a 2 (KEÚ 1 a 2). Odborný aparát VEZ-u takto môže už v počiatočnom štádiu informovať členov VEZ-u o tvorbe pozičných dokumentov SR (predbežné stanovisko, pozícia, inštrukcia, návrh stanoviska Slovenskej republiky) a zároveň, na základe podnetu jeho členov môže spätne tlmočiť možnú parlamentnú výhradu.

Možnosť byť prítomný pri procese tvorby stanovísk SR k legislatívnym návrhom EK prostredníctvom členov/expertov VEZ-u v existujúcich orgánoch (Rezortná koordinačná skupina, Komisia pre záležitosti EÚ 1 a 2), ponúka NR SR dostatočný priestor na monitorovanie celého legislatívneho procesu, poskytuje príležitosť diskutovať a sprostredkovať stanoviská VEZ-u k prerokúvaným legislatívnym návrhom a tak aj možnosť ovplyvniť  prijatie odporúčaní pre rokovanie zástupcov SR v rámci Výboru stálych zástupcov (COREPER). Tento postup si vyžaduje vypracovanie efektívneho mechanizmu informovanosti členov VEZ-u jeho expertmi. Prehľad najdôležitejších návrhov budú ministerstvá poskytovať vopred.

Zmeniť pôvodný legislatívny návrh predložený zo strany EK je náročný proces, ktorý začína rokovaniami v pracovných skupinách Rady EÚ (ministerská rada). Na dosiahnutie zmeny je potrená silná argumentácia, ktorá je podporená väčším počtom členských štátov a úsilie o zmenu/úpravu/doplnenie návrhu musí začať od rokovaní v pracovnej skupine. 

COREPER sa snaží prijímať legislatívne normy konsenzom, avšak v prípade nesúhlasu jedného štátu alebo malej skupiny štátov a nemožnosti dosiahnuť konsenzus, je navrhovaný text legislatívnej normy schvaľovaný kvalifikovanou väčšinou (v oblastiach kde sa uplatňuje tento spôsob hlasovania) a takto predkladaný ministerskej rade. 

COREPER predkladá ministerskej rade „A“ a „B“ agendu. Nádej na úspech zmeniť rozhodnutie COREPERU, najmä čo sa týka „A“ agendy, zo strany a na základe iniciatívy osamotenej členskej krajiny bez dostatočnej podpory a dobrej argumentácie je na pôde ministerskej rady prakticky nulová, najmä v oblastiach, v ktorých sa hlasuje systémom kvalifikovanej väčšiny. Tam, kde sa vyžaduje jednomyseľnosť pri prijímaní rozhodnutí, má každá členská krajina právo veta, avšak toto právo sa využíva len zriedkavo.

Nevyhnutným prvkom mechanizmu spolupráce pri tvorbe stanovísk k legislatívnym návrhom EK v podmienkach SR bude vytvorenie informačného systému. 

Model pripomienkovania legislatívnych návrhov EK medzi NR SR a rezortmi

1. Návrh právneho aktu a vypracovanie anotácie k návrhu

Európska únia:
Európska komisia vypracuje návrh právneho aktu, ktorý prostredníctvom Generálneho sekretariátu Rady EÚ doručí Stálemu zastúpeniu SR pri EÚ a národným parlamentom členských štátov. 

Vláda:
Stále zastúpenie SR pri EÚ postúpi návrh na Ministerstvo zahraničných vecí SR, ÚV SR a NR SR podľa vecnej príslušnosti, pričom jeho súčasťou bude odporúčanie určenia predbežného gestora. Informácia o predbežne určenom gestorovi bude zaslaná aj všetkým ÚOŠS. V prípade, že príslušný rezort/rezorty nebudú súhlasiť s predbežným gestorstvom, alebo ak sa návrh právneho aktu bude týkať kompetencie viacerých rezortov a pri predbežnom určovaní gestorstva dôjde ku kompetečnému sporu, o gestorstve (spolugestorstve) sa predbežne rozhodne na rokovaní Ministerskej rady pre záležitosti EÚ, pričom konečné rozhodnutie o gestorstve návrhov právnych aktov bude schválené vládou SR.
Podpredseda vlády SR pre legislatívu a minister spravodlivosti SR prostredníctvom Inštitútu pre aproximáciu práva Úradu vlády SR zabezpečuje určovanie gestorstva ústredných orgánov štátnej správy, zodpovedných za prebratie smerníc, rámcových rozhodnutí a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov.
Stále zastúpenie SR pri EÚ do 1 týždňa od  obdržania návrhu právneho aktu vypracuje a zašle anotáciu príslušnému ÚOŠS, MZV SR, ÚV SR a NR SR (VEZ-u). Anotáciu bude vypracúvať ku všetkým návrhom právne záväzných aktov ES a EÚ prerokúvaných na úrovni Rady EÚ. Anotácia, ktorú vypracováva Stále zastúpenie SR pri EÚ je technickým dokumentom, ktorý faktograficky charakterizuje predložený návrh. Anotácia môže obsahovať aj návrh predbežného stanoviska (vzor anotácie - pozri prílohy).
Zároveň príslušný rezort vypracuje k týmto návrhom predbežné stanovisko a v lehote stanovenej zákonom ho zašle NR SR (VEZ-u). Súčasne zašle návrh predbežného stanoviska podľa rozdeľovníka všetkým inštitúciám a ÚOŠS na skrátené medzirezortné pripomienkové konanie. V rámci tohto skráteného medzirezortného pripomienkového konania môžu predmetné inštitúcie a ÚOŠS požiadať o účasť na RKS, do kompetencie ktorej  pripomienkovaný materiál spadá. Ak sa inčtitúcia/ÚOŠS v stanovenom termíne skráteného medzirezortného pripomienkového konania k návrhu predbežného stanoviska nevyjadrí, považuje sa to za súhlas

NR SR:
NR SR dostane návrh právneho aktu EK prostredníctvom komunikačnej siete MZV SR, resp. Stáleho zastúpenia SR pri EÚ (po ratifikácii Ústavnej zmluvy EÚ bude národným parlamentom každý návrh Komisie zasielaný automaticky priamo z ER). Do ratifikácie Ústavnej zmluvy EÚ bude NR SR/VEZu, v súlade s ústavným zákonom č. 397/2004 Z.z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie (čl. 1), zabezpečí zasielanie právnych aktov Ministerstvo zahraničných vecí SR a Stále zastúpenie SR pri EÚ. Tieto bude zasielať NR SR/VEZu aj v elektronickej forme, a to v rovnakom čase ako príslušným ÚOŠS. 
V lehote do jedného týždňa obdrží NR SR/VEZ od Stáleho zastúpenia SR pri EÚ anotáciu.
Gestorujúce ministerstvo (ÚOŠS) zašle VEZ-u v lehote stanovenej zákonom predbežné stanovisko, ktoré bude obsahovať podrobnú analýzu dosahov návrhu pre Slovenskú republiku. Na základe týchto dokumentov VEZ rozhodne o tých návrhoch, ktorými sa bude ďalej podrobnejšie zaoberať. 
VEZ môže zaslať najneskôr do dvoch dní pred uplynutím 6-týždňovej lehoty stanovenej v primárnom práve EÚ, vláde SR odporúčanie k predbežnému stanovisku, v ktorom definuje predbežný rámec rokovacej pozície SR v pracovných skupinách, prípadne prostredníctvom „tichej procedúry“ vyjadrí svoj súhlas. To znamená, že odporučí pozíciu gestorujúceho ministerstva upraviť, alebo prezentuje všeobecný súhlas s predbežným stanoviskom, ktoré definuje negociačné hranice. 
Toto stanovisko VEZ je chápané ako všeobecný politický mandát k rokovaniam v pracovných skupinách. Rovnako môže VEZ (v súlade s Protokolom o subsidiarite) vyjadriť parlamentnú výhradu k navrhovanej legislatíve a tlmočiť ju vláde, resp. príslušnému orgánu EÚ.

2. Pracovné skupiny Rady EÚ a Rezortné koordinačné skupiny v SR

Európska únia:
Návrh právneho aktu je prerokúvaný v pracovných skupinách Rady EÚ. Na rokovaniach pracovných skupín Rady EÚ sa rokuje o konkrétnych návrhoch štátov, ktoré sú zastúpené na úrovni expertov príslušných ministerstiev. V závislosti od vývoja rokovaní pracovných skupín sa na zasadnutiach RKS formujú postoje SR. 

Ide o niekoľkomesačnú činnosť posudzovania normy a o kontinuálne rokovania, ktoré sú v kompetencii zodpovedných ministerstiev členských štátov EÚ. Predmetom rokovaní v pracovných skupinách sú odborné otázky pri príprave právnych aktov EÚ, kde je vhodné kontinuálne prezentovať pozície členských štátov k jednotlivým ustanoveniam aj k návrhom ako celku. Účasť expertov na stretnutiach pracovných skupín je nezastupiteľná. 
V tejto fáze je možné definovať návrhy EK/skupiny štátov na
•	návrhy s výlučne technickým charakterom (akceptovateľné a bezproblémové, ku ktorým nie je potrebné zaujať stanovisko); 
•	návrhy s nižšou dôležitosťou (s miernym dopadom alebo malou mierou rizika  – stanovisko v závislosti od vývoja diskusie v PS, ide o návrhy s možným (miernym) dopadom na SR); 
•	návrhy s vysokou dôležitosťou (s výrazným dopadom alebo s veľkou mierou rizika – potenciálne problémové návrhy, ktoré je potrebné spracovať a posúdiť, v ktorých predpokladáme diskusiu vnútropolitickú aj v rámci inštitúcií EÚ a výrazný dopad na SR z hľadiska dopadu na hospodárstvo a priority SR v tejto oblasti, verejné financie, prípadne pôjde o citlivú oblasť z politického hľadiska). V týchto prípadoch budú návrhy a pozičné dokumenty SR k nim (predbežné stanovisko, pozícia, inštrukcia, návrh stanoviska SR) budú zasielané sekretariátu Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti EÚ a po predchádzajúcom súhlase podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny prerokované Ministerskou radou vlády SR pre záležitosti EÚ za účasti predsedu alebo povereného člena VEZ-u

Vláda:
RKS predstavuje prvú (expertnú) úroveň koordinácie rozhodovacieho procesu v záležitostiach EÚ, ktorá vplýva na prípravu pozície SR v ďalších etapách rozhodovacieho procesu. Schádza sa za účasti expertov ministerstva, ktoré gestoruje príslušný legislatívny návrh EK a zástupcov ÚOŠS, ktorých sa legislatívny návrh EK týka. Zasadnutia  RKS sa môžu zúčastniť aj členovia a experti VEZ-u. Vedúcim RKS je štátny tajomník, resp. generálny riaditeľ sekcie, vo výnimočných prípadoch  riaditeľ odboru.
V prípade, že príslušný legislatívny návrh EK zasahuje do kompetencií štátnych inštitúcií, ktoré nie sú súčasťou zákonodarnej moci ani výkonnej moci, zástupcovia týchto inštitúcií sa môžu zúčastniť príslušných zasadnutí RKS na základe dohody s ministerstvom, ktoré je gestorom návrhu.
RKS prijíma v úvodnej fáze predbežné stanovisko, o ktorom informuje NR SR/VEZ. VEZ sa na základe posúdenia návrhu z hľadiska jeho dopadu alebo rizika pre Slovenskú republiku uznesie, či sa bude návrhom ďalej zaoberať a či prijme k predbežnému stanovisku odporúčanie pre experta, ktorý bude o návrhu rokovať v pracovnej skupine. V tejto fáze sa uznesenie VEZ-u chápe ako rámcový všeobecný mandát pre rokovanie v PS. Podľa časového priebehu a výsledkov rokovaní v pracovnej skupine expert toto uznesenie VEZ-u zohľadní. 
Ak sa názory na návrh odlišujú, hľadá sa kompromis prostredníctvom zasadnutí RKS. Pri nenájdení konsenzu zástupca SR vystúpi na rokovaní príslušnej pracovnej skupiny a informovať o výhrade NR SR/VEZu. Takisto v prípade, že NR SR/VEZ zváži, že daný konkrétny návrh má na Slovensko výrazný negatívny dopad, môže podať príslušnému rezortu návrh na uplatnenie parlamentnej výhrady, ktorú príslušná RKS zapracuje do predbežného stanoviska a bude uplatňovať na rokovaniach pracovných skupín a Coreperov v Rade EÚ, až do odvolania. 
NR SR/VEZ môže uplatniť parlamentnú výhradu aj z dôvodu získania dostatočného časového priestoru v rôznych štádiách prerokúvania legislatívneho návrhu tak, aby sa mohol podrobne oboznámiť s návrhom a preskúmať ho, prípadne k nemu navrhnúť pozmeňujúce návrhy, z pohľadu záujmov Slovenskej republiky. Zástupca na rokovaniach v orgánoch EÚ vyhlásením parlamentnej výhrady žiada čas pre svoj národný parlament ešte pred uzavretím rokovaní o návrhu na to, aby mohol tlmočiť jeho eventuálne výhrady (ale aj súhlas) s prerokúvaným návrhom, až do stiahnutia výhrady.
Po rokovaniach pracovných skupín, na základe vývoja rokovaní a pozícií ostatných členských krajín odporučí RKS, prípadne KEÚ 1, KEÚ 2 NR SR/VEZ-u parlamentnú výhradu stiahnuť za predpokladu, že sa podarilo dosiahnuť dohodu, ktorá je v súlade s pozíciou SR. Zástupca SR prezentuje v prípade potreby na každom stretnutí pracovnej skupiny konkrétnu pozíciu k relevantnému návrhu alebo k jeho časti. Ak sa v pracovnej skupine dosiahne konsenzus, návrh sa postúpi do Výboru stálych zástupcov (COREPER). Ak je návrh v súlade s pozíciou SR na začiatku rokovania vláda postupuje v súlade s pozíciou. Ak došlo v priebehu rokovania pracovnej skupiny k zásadnému posunu v návrhu predkladanej legislatívy, vláda predloží VEZ-u informáciu a navrhne ďalší postup.
Relevantné dokumenty týkajúce sa „návrhov s vysokou dôležitosťou“ budú po podrobnom prerokovaní v RKS a informovaní KEÚ 1 a 2 zo strany vecne príslušných ministerstiev zasielané podpredsedovi vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny, ktorý rozhodne o ich zaradení na rokovanie Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti EÚ.

NR SR:
Členovia a experti VEZ-u sa môžu zúčastňovať na zasadnutiach rezortných koordinačných skupín. RKS je tiež fórom, kde člen/expert VEZ-u  môže identifikovať prípadné návrhy aktov, ktoré by mohli byť z hľadiska NR SR/VEZ-u problematické. Stanovisko VEZ-u, ktoré tlmočí jeho expert, musí byť autorizované predsedom VEZ-u, alebo odsúhlasené členmi VEZ-u. V prípade neúčasti experta VEZ-u na zasadnutí RKS zašle RKS VEZ-u informáciu zo zasadnutia a všetky dokumenty, o ktorých sa rokovalo a ku ktorým boli prijaté závery. 
Predseda, podpredseda, alebo poverený člen Výboru NR SR pre európske záležitosti budú ad hoc prizývaní na zasadnutia Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti EÚ.
VEZ je informovaný o takých zmenách predkladanej legislatívy, ktoré presahujú rámec pôvodného predbežného stanoviska SR zo začiatku rokovaní. 

3. Výbor stálych zástupcov a Komisia pre záležitosti EÚ 1 a 2 

Európska únia:
Činnosť Výboru stálych zástupcov (COREPER) sa sústreďuje predovšetkým na prípravnú a implementačnú fázu rokovaní o návrhoch. Rada EÚ nemôže svoje právomoci delegovať na COREPER, ale dosiahnutím jednomyseľnosti v určitej otázke v COREPER-i sa daný návrh dostáva na program Rady EÚ ako agenda „A“, ktorá môže byť v Rade EÚ následne schválená bez rozpravy (cca 90% návrhov). Na rokovaní v COREPER-i je už vopred v texte vyjadrená pozícia členského štátu k určitému problémovému bodu tak, ako bola predložená na expertnej úrovni v pracovnej skupine. Na zasadaniach COREPER-u sa existujúce výhrady priamo negociujú. Ak nejde o príliš citlivú otázku, ktorá sa rieši až na rokovaní Rady EÚ, môže COREPER dospieť ku konečnému rozhodnutiu a predložiť ho Rade. V takomto prípade je pre zástupcu SR potrebný flexibilný mandát v rámci slovenskej negociačnej pozície, ktorý umožní delegácii rokovať o konečnej dohode. 
Ak bude na zasadnutí COREPER-u príslušný návrh právneho aktu prijatý, teda zaradený do „A“ agendy, tak sa na zasadnutí Rady EÚ k nemu diskusia neočakáva. Ak prijatý nie je, vytvára sa určitý priestor pre rokovanie na úrovni ministrov.

Vláda:
Komisia pre záležitosti EÚ 1 a 2 (ďalej KEÚ 1 a 2) schváli inštrukciu na zasadnutie COREPER-u, ktorú predtým vypracovalo a na rokovanie KEÚ 1 a 2 predložilo  príslušné  ministerstvo.  Zasadnutia  KEÚ  1  a  2 vedie štátny tajomník  MZV SR. Prítomní sú experti ministerstiev (ÚOŠS) a experti NR SR.
Inštrukciu,  ktorú KEÚ 1, 2 schválila, predloží minister zahraničných vecí SR ako informatívny materiál na najbližšie zasadanie vlády SR.
Na základe rokovaní v COREPER-i dochádza k selekcii legislatívnych návrhov a k rozšíreniu rozsahu bezvýhradne akceptovateľných návrhov. Ak v rámci diskusie v pracovných skupinách dôjde k upresneniu účinkov a znenia návrhov EK s miernym dopadom alebo malou mierou rizika, vyselektujú sa tak tie návrhy, ktoré môžu byť presunuté z kategórie s miernym dopadom do kategórie akceptovateľných. 
Dochádza aj k zúženiu počtu návrhov v súvislosti s ich preradením do tzv. „A“ agendy po rokovaní COREPER-u, k zúženiu zoznamu sporných návrhov v rámci dohody v COREPER-i a k definovaniu návrhu stanoviska SR, ktoré bude zohľadňovať názor NR SR/VEZ-u. 

NR SR: 
Na zasadnutiach KEÚ 1 a 2 sa budú zúčastňovať aj zástupcovia NR SR (členovia výboru, resp. členovia OEZ). V súlade s predchádzajúcimi dokumentmi vypracuje príslušné ministerstvo inštrukciu a zašle ju NR SR/VEZ-u. Ak to bude VEZ považovať za potrebné, najmä z dôvodu vysokej dôležitosti návrhu a jeho dopadu pre Slovenskú republiku, a časový priebeh prerokúvania návrhu v COREPER-i to bude umožňovať, prijme uznesenie s odporúčaním k inštrukcii. 
V prípade, že sa názory NR SR/VEZ-u a ministerstva ohľadom znenia inštrukcie rozchádzajú, bude otázka predložená na rokovanie Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti EÚ za účasti zástupcov príslušného ministerstva a členov VEZ-u. V prípade, že sa nepodarí nájsť konsenzus, veľvyslanec alebo zástupca veľvyslanca na rokovaní v COREPER-i vyjadrí parlamentnú výhradu v súlade s príslušným uznesením VEZ, ak bolo prijaté. 
Podpredseda vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny o takejto situácii neodkladne informuje predsedu vlády SR, ktorý predmetnú tému zaradí na rokovanie vlády SR.
Ak NR SR/VEZ neprijme uznesenie k inštrukcii, postupuje zástupca SR v súlade s inštrukciou pripravenou ministerstvom a predchádzajúcou pozíciou z rokovania pracovnej skupiny, ktorá súčasne zohľadňuje prípadné zmeny v návrhu z pohľadu záujmov SR.  Pripomienky k legislatívnym návrhom na tejto úrovni je potrebné formulovať presne a exaktne,                       nepostačuje len tlmočenie parlamentnej výhrady.

4. Rada EÚ a vypracovanie návrhu stanoviska Slovenskej republiky pre rokovanie ministrov

Európska únia:
Pracovná skupina postupuje legislatívne návrhy cez Výbor stálych zástupcov (COREPER) do príslušnej formácie Rady EÚ. V Rade EÚ nie je politicky možné zablokovať zo strany jedného členského štátu návrh, o ktorom sa dlhú dobu  rokuje na odbornej úrovni s cieľom dosiahnutia konsenzu všetkých členských štátov (s dôrazom na oblasti spadajúce pod rozhodovanie kvalifikovanou väčšinou). Spravidla až 90% rozhodnutí je pripravených na úrovni odborníkov zo zodpovedných ministerstiev členských štátov. Komplikované otázky rieši COREPER, a to pod prísnymi inštrukciami zo svojich ústredí. Schválenie legislatívnej normy na zasadnutí Rady EÚ je vyvrcholením niekoľkomesačného procesu. 

Vláda:
Návrh stanoviska Slovenskej republiky (ďalej návrh stanoviska) pripravuje zodpovedné ministerstvo v spolupráci s Komisiou pre záležitosti EÚ 1 alebo 2 na základe dovtedy spracovaných materiálov (predbežné stanovisko, pozícia a inštrukcia) a na základe výsledkov rokovaní v COREPER-i. Návrh stanoviska schvaľuje príslušný minister.
Ak by v rokovaní medzi NR SR/VEZ-om a ministerstvom ohľadom návrhu stanoviska nedošlo ku zhode, tak v súlade s prijatým ústavným zákonom č. 397/2004 Z.z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie, príslušný minister postupuje podľa stanoviska NR SR/VEZ-u.
O výsledkoch rokovania Rady EÚ informuje vládu SR príslušné ministerstvo, ktoré do 14 dní od rokovania Rady EÚ predloží na rokovanie vlády SR informatívny materiál.  

NR SR:
Na úrovni NR SR/VEZ-u prebiehajú rokovania k návrhu stanoviska, ktoré zaslalo príslušné ministerstvo. Návrh stanoviska pre návrhy EK s vysokou dôležitosťou (s výrazným dopadom alebo s veľkou mierou rizika) sa rieši na základe spoločného postupu vlády a NR SR za predpokladu, že takýto postup je konzistentný s doterajším postojom SR a že o návrhu bude Rada EÚ rokovať ako o rozporovom.
Ak sa NR SR/VEZ nevyjadrí k návrhu stanoviska v určene lehote pred rokovaním príslušnej ministerskej Rady EÚ, na ktorej sa má hlasovať o predmetnom návrhu alebo ak neschváli návrh tohto stanoviska a zároveň neschváli v danej veci iné stanovisko, člen vlády je viazaný návrhom stanoviska v znení, v akom ho predložil NR SR/VEZ-u. V prípade, ak NR SR/VEZ schváli návrh stanoviska (v pôvodnom alebo v inom znení), člen vlády je týmto stanoviskom v Rade EÚ viazaný.
Ak z výsledkov rokovaní v orgánoch EÚ vyplynie potreba zmeny schváleného stanoviska Slovenskej republiky, môže člen vlády požiadať NR SR/VEZ o jeho zmenu. Mal by tak urobiť najmä vtedy, ak pôvodný návrh stanoviska bol predmetom rokovania Národnej rady/VEZ-u.
	NR SR/VEZ využije rozhodovací a komunikačný mechanizmus, ktorý umožní v prípade potreby operatívne konzultácie a prijímanie rozhodnutí v závislosti od priebehu rokovaní ministerskej rady EÚ.

	NR SR/VEZ rokuje o návrhoch právne záväzných aktov (podľa návrhu ÚZ európskych zákonov a európskych rámcových zákonov) a prijíma stanovisko pre člena vlády na rokovanie ministerskej rady najmä v prípadoch, keď:
a)	je príslušný európsky zákon a európsky rámcový zákon postúpený na rokovanie ministerskej rady ako bod „B“ agendy, teda očakáva sa o ňom diskusia. Návrh stanoviska Slovenskej republiky vychádza z pozície SR na rokovaniach pracovných skupín a COREPER-u a reaguje na zmeny s cieľom rešpektovať záujmy SR. 
b)	k návrhu príslušného európskeho zákona alebo európskeho rámcového zákona VEZ prijal pred rokovaním COREPER-u uznesenie a COREPER prijal kvalifikovanou väčšinou rozhodnutie, ktoré je pre SR „problematické“ a je možné využiť iné nástroje na pozastavenie príslušnej legislatívy;
c)	sa o návrhu zákona hlasuje jednomyseľne 

Záver:

Navrhovaný mechanizmus vychádza z ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie, ktorý tvorí základný právny rámec spolupráce pri prijímaní stanovísk, ako aj z pripravovanej novely rokovacieho poriadku NR SR upravujúcej o. i. postavenie Výboru NR SR pre európske záležitosti. Rovnako je tento materiál v súlade so schváleným textom Ústavnej zmluvy EÚ, ktorá okrem iného zakotvuje rastúcu úlohu národných parlamentov. 
Cieľom tohto materiálu je v duchu prijatého ústavného zákona dotvoriť rámec spolupráce a v súlade so systémom schvaľovania legislatívnych návrhov EK vytvoriť efektívne fungujúci  mechanizmus aplikovateľný v podmienkach SR.
Prijatie tohto materiálu výrazne napomôže dosiahnutie spoločného cieľa vlády SR, jednotlivých ministerstiev a NR SR - zabezpečiť plnohodnotné pôsobenie Slovenska v štruktúrach EÚ. Jedným z najdôležitejších prostriedkov k naplneniu tohto cieľa je nájdenie optimálneho      mechanizmu spolupráce medzi parlamentom a vládou pri koordinácii záležitostí EÚ. 
Prijatím navrhovaného mechanizmu spolupráce by bol vytvorený model spolupráce v súlade s právnym prostredím SR a vnútroeurópskym inštitucionálnym usporiadaním a po určitom skúšobnom období by mohol vytvoriť dlhodobý model kooperácie.
Po niekoľkomesačnom otestovaní horeuvedeného mechanizmu sa pripraví návrh legislatívnej úpravy v zmysle dikcie ústavného zákona č. 397/2004 z 24. júna 2004 o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie.