Hodnotenie plnenia cieľov politiky súdržnosti prostredníctvom zvyšovania konkurencieschopnosti, vytvárania nových pracovných príležitostí  a zvyšovania zamestnanosti a hodnotenie dopadu hospodárskej krízy na zamestnanosť – stručné závery

Na základe vykonaného hodnotenia sa dospelo k nasledujúcim záverom:

1.	Sociálno – ekonomický vývoj

Strategický cieľ, stratégia a strategické priority určené v NSRR na programové obdobie 2007-2013 vychádzali z očakávaného pokračovania vysokého rastu slovenskej ekonomiky. Hlavné výkonnostné ukazovatele ekonomiky zaznamenávali do roku 2008 priaznivý vývoj, avšak postupujúce trendy boli narušené globálnou hospodárskou a finančnou krízou a jej dopady na slovenskú ekonomiku sa začali prejavovať v druhej polovici roku 2008. Vzhľadom na otvorenosť ekonomiky sa rast v priebehu roku 2009 spomalil a prepadol, celková výkonnosť ekonomiky klesla. Rast zamestnanosti a pokles nezamestnanosti sa v roku 2008 a 2009 zmenil, následkom hospodárskej krízy došlo k opätovnému zvýšeniu nezamestnanosti. Nárast nezamestnanosti bol regionálne koncentrovaný na západe Slovenska najmä z dôvodu straty pracovných miest v priemysle. Na východe štátu súvisel nárast nezamestnanosti do veľkej miery so stratou práce v zahraničí. Aj na základe vyššej miery dlhodobej nezamestnanosti na strednom a východnom Slovensku je možné predpokladať, že v týchto regiónoch budú dopady krízy pretrvávať dlhšie. 

2.	Pokrok v implementácii politiky súdržnosti

Celková alokácia prostriedkov Európskeho Spoločenstva (ES) na realizáciu politiky súdržnosti v Slovenskej republike na programové obdobie 2007-2013 je 11,36 mld. EUR pre 11 operačných programov. 
K 30.9.2009 bolo v rámci 11 operačných programov schválených spolu 2 463 projektov a zmluvy o poskytnutí NFP boli uzatvorené na realizovanie 1 787 projektov. Celkový objem prostriedkov na realizovanie projektov na základe uzatvorených zmlúv o poskytnutí NFP k uvedenému  dátumu je 2,106 mld. EUR, čo predstavuje 18,54% z celkovej alokácie na NSRR.

Ku  koncu tretieho roku programového obdobia 2007 - 2013, resp. na konci druhého roku implementácie operačných programov dosiahol objem výdavkov deklarovaných Európskej komisii Certifikačným orgánom takmer 31,39 mil. EUR, čo predstavuje 0,28% celkovej alokácie SR programového obdobia 2007 - 2013. Tento stav poukazuje na fakt, že podstatná časť projektov, na realizovanie ktorých boli uzatvorené zmluvy o poskytnutí NFP sa nachádzala len úvode implementácie, kde bolo čerpanie na nižšej úrovni, resp. že oprávnené výdavky za jednotlivé OP neboli ešte zahrnuté do výdavkov, ktoré certifikačný orgán deklaroval EK. Jednou z príčin relatívne nízkej miery využívania prostriedkov ŠF a KF bol obmedzený počet veľkých projektov v realizačnej fáze.

Na úrovni strategického cieľa NSRR došlo k pozitívnemu pokroku a pri štyroch z celkového počtu piatich ukazovateľov bolo zaznamenané prekročenie cieľových hodnôt, čo je možné pripísať predovšetkým vysokému rastu slovenskej ekonomiky v posledných rokoch v kontexte priaznivého vývoja globálnej ekonomiky.
V prípade súhrnného indexu inovatívnosti, Slovenská republika ostáva na 22. priečke spomedzi štátov EÚ.
Dlhodobým problémom ostáva nízka miera výdavkov na výskum a vývoj, ktorých relatívna výška meraná podielom na HDP klesá od roku 1997. 
Kriticky nízka je hodnota podielu firemných výdavkov na HDP na úrovni 0,18 %, ktorá je desaťnásobne nižšia ako priemer EÚ27. 

3.	Relevancia zvolenej stratégie

Strategickým cieľom pre využívanie podpory z politiky súdržnosti je do roku 2013 výrazne zvýšenie konkurencieschopnosti a výkonnosti regiónov a slovenskej ekonomiky a zamestnanosti pri rešpektovaní princípov trvalo udržateľného rozvoja. Tento cieľ by mal byť dosiahnutý prostredníctvom zvolenej stratégie NSRR, ktorá je založená na dvoch základných princípoch: tematickej a územnej koncentrácii. Intervencie sa sústredia na vybrané tematické oblasti, t.j. na infraštruktúru a regionálnu dostupnosť, vedomostnú ekonomiku a ľudské zdroje. 

Napriek výraznej zmene východísk pre implementáciu politiky súdržnosti v dôsledku hospodárskej krízy hodnotiteľ považuje predmetné témy v princípe za relevantné. Avšak pri očakávaní trvalého vysokého rastu slovenskej ekonomiky v čase tvorby NSRR bola stratégia výrazne rastovo orientovaná, zameraná na podporu faktorov rozvoja vedomostnej ekonomiky. V kontexte hospodárskej krízy bude pravdepodobne potrebné zamerať sa v prechodnom období aj na podporu takých opatrení, ktoré dokážu čo najefektívnejšie eliminovať sociálne a ekonomické dopady krízy. 

Princíp územnej koncentrácie intervencií zo ŠF a KF ja stále relevantným. V tejto súvislosti je nutné zdôrazniť potrebu efektívnej a účinnej koordinácie intervencií v cieľových územiach. Pri absencii stratégie regionálneho rozvoja, ktorá by dokázala skĺbiť sektorovú a regionálnu dimenziu je nutné podporovať funkčné prepojenie inovačných a kohéznych pólov rastu s ich zázemím. 

Závery a odporúčania hodnotiteľa:

•	Finančný a fyzický pokrok dosiahnutý na konci tretieho roka programového obdobia 2007-2013, resp. na konci druhého roka reálnej implementácie NSRR je považovaný za obmedzený. Preto bude dôležité zo strany RO prijať efektívne opatrenia na podporu projektov v realizačnej fáze a zároveň pri ďalších výzvach zabezpečiť výber najkvalitnejších projektov, ktoré sú schopné prispieť k plneniu stanovených cieľov.

•	Špecifické ciele NSRR boli zvolené v očakávaní pokračovania vysokého rastu slovenskej ekonomiky. Napriek relevantnosti celkového zamerania stratégie aj cieľov sa odporúča prehodnotiť dôležitosť jednotlivých cieľov, resp. reálnosť dosiahnutia stanovených cieľových hodnôt. V kontexte hospodárskej krízy bude pravdepodobne potrebné zamerať sa v prechodnom období na podporu aj takých opatrení, ktoré dokážu čo najefektívnejšie eliminovať sociálne a ekonomické dopady krízy.

•	Doteraz sa dostal do implementačnej fázy len minimálny počet veľkých projektov v sektore dopravy a životného prostredia. Práve v čase krízy tieto projekty môžu poskytnúť ekonomike nové impulzy. Z tohto dôvodu je možné považovať za dôležité sústredenie pozornosti na urýchlenú, ale kvalitnú prípravu a realizáciu veľkých projektov.  

•	Dôsledky globálnej hospodárskej krízy sa prejavili aj na zníženej schopnosti subjektov verejného a súkromného sektora realizovať a spolufinancovať rozvojové projekty. Z tohto pohľadu sa javí vhodným opätovné posúdenie absorpčnej kapacity cieľových skupín pre jednotlivé opatrenia, a to subjektov z verejného, tak aj zo súkromného sektora. 

•	Úprava relevantných nariadení ES a zohľadnenie týchto zmien v systéme riadenia ŠF a KF a systéme finančného riadenia ŠF a KF dáva RO nové možnosti na zjednodušenie implementácie projektov. Jednotlivé RO by mali aktívne využívať nové možnosti ako efektívny nástroj na podporu rýchlejšieho využívania a čerpania prostriedkov politiky súdržnosti aj s cieľom prekonania hospodárskej krízy.

•	Z celkového počtu 86 prioritných tém NSRR pokrýva spolu 64 prioritných tém. Aktuálna situácia vytvára priestor na ďalšiu tematickú koncentráciu príspevkov ŠF a KF a sústredenie finančných prostriedkov na užší počet prioritných tém. Základným kritériom by mal byť očakávaný ekonomický a sociálny efekt podporených intervencií a ich prínos k plneniu relevantných cieľov politiky súdržnosti. 

•	Stratégia NSRR je postavená aj na podpore faktorov rozvoja kľúčových pre budovanie vedomostnej ekonomiky. Aktuálny stav v oblastiach, ktoré sú nosnými pre rozvoj vedomostnej ekonomiky, predovšetkým výskum, vývoj a inovácie si bude vyžadovať mobilizáciu dostatočného objemu zdrojov (vrátane súkromného kapitálu) a ich sústredenie do úzkeho okruhu kľúčových projektov. Dôraz musí byť kladený predovšetkým na prepojenie intervencií podporovaných v rámci politiky súdržnosti a v rámci intervencií podporovaných z národných zdrojov. Táto oblasť si vyžaduje dlhodobú pozornosť a systematické riešenie.

•	Vypracovanie Národnej strategickej správy je komplexná úloha a vyžaduje dostatočný časový priestor, adekvátne zdroje (kapacity) a relevantné údaje. Z tohto dôvodu sa odporúča na základe aktuálnych skúseností a komunikácie s EK vytvoriť ucelenú metodiku pre vypracovanie Národnej strategickej správy 2012, vrátane identifikácie informačných zdrojov.

•	Vzhľadom na nedostupnosť niektorých údajov explicitne požadovaných EK – týka sa to predovšetkým vykazovania finančného pokroku zvlášť za cieľ Konvergencia a zvlášť za cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť – odporúča sa prispôsobiť týmto požiadavkám nastavenie ITMS. Údaje o stave implementácie operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca boli obmedzené z dôvodu absencie, resp. nedostupnosti údajov len na počet implementovaných projektov s účasťou slovenských projektových partnerov a objem schválených prostriedkov. 

Jedným z výstupov vyššie uvedeného hodnotenia je druhá časť hodnotiacej správy - dokument s názvom „Hodnotenie dopadov krízy na zamestnanosť. Tento materiál sa zaoberá posudzovaním vplyvov svetovej hospodárskej krízy na zamestnanosť v Slovenskej republike. Z časového hľadiska hodnotí programové obdobie 2007 – 2013  do 30. 09. 2009. 

Výsledky analýz potvrdili, že účinky svetovej hospodárskej krízy sa jednoznačne prejavili v poklese zamestnanosti na Slovensku, a to vo všetkých regiónoch Slovenska. Medzi základné faktory, ktoré spôsobili krízu na Slovensku, je možné zaradiť pokles dopytu u našich obchodných partnerov, následný pokles exportu, ako aj pokles domáceho dopytu spojený s poklesom úverov a s poklesom investičnej činnosti, predovšetkým zo strany zahraničných investorov. Prejavilo sa to poklesom tržieb vo všetkých sektoroch, čo sa následne odrazilo znižovaním zamestnanosti, miezd a benefitov zamestnancov, znižovaním výdavkov podnikov a následným ďalším poklesom domáceho dopytu, čo vyvoláva tzv. „špirálovitý efekt“ ďalšieho poklesu tržieb. Najviac postihnutým odvetvím bol priemysel – predovšetkým sektor priemyselnej výroby. Naopak v odvetviach financovaných z verejných zdrojov (verejná správa, obrana a sociálne zabezpečenie, odvetvie odborných, vedeckých a technických činností, odvetvie administratívnych a podporných služieb) došlo k rastu zamestnanosti. Pri posudzovaní vplyvu krízy na výšku reálnej mzdy v hospodárstve bolo zistené, že v trhovo orientovaných odvetviach, ktoré boli krízou postihnuté, došlo k významnému poklesu reálnej mzdy (odvetvie stravovania a ubytovania, nehnuteľností, priemyselnej výroby, dopravy a skladovania, ťažby a dobývania alebo stavebníctva). V odvetviach viazaných na verejné zdroje reálna mzda naopak rástla. Z hľadiska rizika nezamestnanosti najmenej postihnuté sú osoby s najnižšou alebo žiadnou kvalifikáciou, resp. s najnižším alebo žiadnym vzdelaním. Medzi najrizikovejšie kategórie zamestnancov patria zamestnanci s úplným stredným vzdelaním s maturitou. Najohrozenejšou skupinou sú evidovaní uchádzači vo veku 21-29 rokov, vzhľadom na ich nedostatočné skúsenosti a prax. Ďalším nepriaznivým dôsledkom hospodárskej krízy je nútený prechod na kratší pracovný čas – či už z iniciatívy zamestnávateľa alebo z dôvodov, že prácu na plný úväzok si respondenti nemôžu nájsť. Dôležitým aspektom zvyšovania nezamestnanosti bol návrat pracovníkov zo zahraničia, najmä do chudobnejších regiónov, čo spôsobuje ďalšie prehlbovanie regionálnych rozdielov. 

Zo záverov vyššie uvedeného materiálu vyplynulo, že aj napriek určitým náznakom oživenia v hospodárstve, za súčasne nastavených podmienok a trendov by miera nezamestnanosti mala ešte kulminovať, s predpokladom zastavenia okolo roku 2010. Vývoj situácie v strednodobom horizonte bude závisieť predovšetkým od vývoja na svetových trhoch. Pokiaľ by sa podarilo dosiahnuť oživenie v ekonomikách vyspelých západných krajín, od roku 2010 by sme sa aj my mohli dočkať postupného mierneho zlepšovania situácie na trhu práce. Pre Slovensko je kľúčové zabezpečiť priaznivé transparentné prostredie pre rozvoj podnikania a investícií, ktoré by dopomohlo k flexibilnej reštrukturalizácii hospodárstva smerom k odvetviam, pre ktoré je predpoklad pomerne stabilného dopytu aj v časoch recesie a krízy.