Komplexné zhodnotenie efektivity členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách a s ním spojených finančných aspektov

1) Základné východiská

Slovenská republika vstúpila do väčšiny medzinárodných organizácií (ďalej len „MO“) po rozdelení ČSFR sukcesiou do medzinárodných dohovorov a zmlúv k 1. januáru 1993. Vláda SR v uznesení č. 958/1992 z 15. decembra 1992 deklarovala záujem byť po        1. januári 1993 plnoprávnym členom 52 medzinárodných vládnych organizácií, v ktorých pôsobila ČSFR. V ďalších rokoch vstupovalo Slovensko do MO len na základe individuálneho posudzovania vládou SR, prípadne aj na základe pristupovania SR k novým medzinárodným dohovorom.

Materiál hodnotí členstvo SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách, dohovoroch a fondoch za obdobie rokov 2008 - 2009, do ktorých SR uhrádza pravidelne členské, dobrovoľné a iné finančné príspevky. Nezaoberá sa takými MO, v ktorých sú zastúpené slovenské mimovládne, profesijné, podnikateľské, záujmové organizácie a iné subjekty. Materiál tiež nehodnotí finančné aspekty členstva SR v Európskej únii a jej programoch a inštitúciách. Predmetom hodnotenia nie je ani oficiálna rozvojová bilaterálna pomoc SR, ktorá má svoj špecifický charakter. Materiál spracovalo Ministerstvo zahraničných vecí SR na základe uznesenia vlády SR č. 253/2006 v spolupráci s ďalšími rezortmi a ústrednými orgánmi štátnej a verejnej správy, ktorí sú odbornými gestormi vybraných medzinárodných organizácií.

Charakter, rozsah pôsobnosti a aktivít jednotlivých medzinárodných organizácií neumožňujú ustanoviť univerzálne kritérium, na základe ktorého by bolo možné jednoznačne zhodnotiť efektivitu členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách. Z jednotlivých medzinárodných zmlúv, na základe ktorých tieto organizácie boli založené, vyplývajú pre nás určité povinnosti, vrátane platenia členských príspevkov, a zároveň aj právo podieľať sa na aktivitách týchto organizácií podľa cieľa a predmetu ich činnosti. Z hodnotenia našich aktivít vo vymedzených medzinárodných organizáciách vyplýva, že Slovenská republika zväčša plnohodnotne využíva členstvo v nich. Postavenie v týchto organizáciách umocňuje tiež naše členstvo v EÚ, ktorá spolu s ďalšími globálnymi aktérmi zohráva dôležitú úlohu pri určovaní zamerania a vývoja príslušnej medzinárodnej organizácie. Pri prezentácii pozícií Slovenska na medzinárodných fórach treba však naďalej dohliadať na skvalitňovanie odbornej a jazykovej pripravenosti našich zástupcov. Treba pritom vychádzať z potenciálu i možností Slovenskej republiky efektívne sa zúčastňovať týchto procesov. Naším zámerom je, individuálne alebo v spolupráci užších či širších zoskupení (napr. Vyšehradská skupina alebo Európska únia), uplatňovať postoje Slovenska na medzinárodných fórach v rámci efektívneho multilateralizmu v medzinárodných vzťahoch. Ten vlastne vedie veľké, stredné i malé štáty k tomu, aby navzájom spolupracovali pri riešení spoločných problémov.  

Vzhľadom na uvedené skutočnosti v mnohých hodnoteniach efektivity členstva SR v medzinárodných organizáciách prevažovali kvalitatívne hodnotenia nad kvantitatívnymi.  Pre jednotné spracovanie zhodnotenia efektívnosti nášho členstva v medzinárodných organizáciách sme vychádzali z nasledujúcich kritérií: 

-	politická, ekonomická, bezpečnostná, vedecká či iná odborná relevantnosť medzinárodnej organizácie (MO) z hľadiska napĺňania priorít SR
-	význam členstva v MO v kontexte návratnosti pre SR v podobe realizovaných projektov, možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci (za r. 2008-2009)
-	vyhodnotenie možností prezentácie ekonomických výsledkov SR, výsledkov vedy a výskumu SR, odborných stanovísk a expertov na pôde MO
-	participácia firiem a organizácií SR na agende a projektoch MO
-	možnosť uplatnenia občanov SR na stážach a aparátoch MO
-	rezervy v zapojení SR do práce medzinárodnej organizácie
-	návrhy na kandidatúry na členstvo v orgánoch MO, na predsednícke a iné výkonné funkcie v MO a v ich subsidiárnych orgánoch
-	možnosť SR priamo sa podieľať na činnosti najvyšších orgánov medzinárodných          
organizácií

Zoznam jednotlivých medzinárodných organizácií a konkrétne hodnotenie členstva SR v nich sa nachádza v prílohe č. 1. Hodnotenia sú zoradené podľa gestorov členstva SR v príslušných MO a boli spracované na základe podkladových materiálov poskytnutých odbornými rezortmi. Vzhľadom na postavenie v oblasti koordinácie zahraničnej politiky SR je ako prvý uvedený rezort MZV SR a ďalšie rezorty sú zoradené v abecednom poriadku. 

Členské príspevky do medzinárodných organizácií

Členské príspevky do MO predstavujú záväzky vlády SR voči medzinárodným organizáciám. V medzinárodných organizáciách sú členské príspevky uhrádzané v rôznych menách (EUR, USD, CHF, GBP a pod.). Za účelom jednotnosti bola platba v pôvodnej mene  prepočítaná na oficiálnu platnú menu na Slovensku, v roku 2008 na slovenské koruny a v roku 2009 na eurá. Tento spôsob nám umožnil vyčísliť aj celkovú uhradenú čiastku zo štátneho rozpočtu za roky 2008 a 2009. V súlade s uznesením vlády SR č. 253/2006 sú od roku 2007 platby do medzinárodných organizácií uhrádzané z rozpočtov jednotlivých rezortov, ktoré sú odbornými gestormi členstva SR v jednotlivých organizáciách. V niektorých prípadoch príslušný orgán štátnej a verejnej správy nezaslal údaje aj o výške slovenského ekvivalentu platby v danom roku, preto bola suma z pôvodnej meny prerátaná na slovenskú podľa výmenného kurzu pre daný deň, v ktorom platba bola realizovaná, prípadne na základe oficiálneho konverzného kurzu slovenskej koruny na euro. Vzhľadom na túto skutočnosť nebolo možné vyšpecifikovať presnú sumu úhrad príspevkov SR do medzinárodných organizácií a uvedené údaje majú informatívny charakter.  

V niektorých organizáciách a orgánoch systému OSN sa členské príspevky neplatia, keďže sú financované z riadneho rozpočtu OSN. Viaceré odborné organizácie systému OSN sú financované z dobrovoľných príspevkov krajín z verejného aj súkromného sektora (napr. OCHA, CERF, UNIFEM, PBSO, Aliancia civilizácií, atď). Slovenská republika je členom aj takých organizácií, do ktorých neuhrádza žiadne poplatky, napr. z dôvodu, že ich odvádza Európska únia ako celok (napríklad Medzinárodná organizácia pre kakao - ICCO).  

Dobrovoľné príspevky SR do medzinárodných organizácií

Po vstupe Slovenskej republiky do OECD a EÚ sa stala tzv. donorskou krajinou, z čoho jej vyplýva záväzok podporovať aktivity v menej rozvinutých a rozvojových krajinách. Jednou z foriem pomoci je poskytovanie dobrovoľných príspevkov do fondov a medzinárodných organizácií, ktorých projekty sa zameriavajú na humanitárnu oblasť, ľudské práva, potravinovú pomoc, a pod. 

Hlavným cieľom dobrovoľných príspevkov je pomoc organizáciám na financovanie projektov alebo na ich samotné fungovanie, ktoré je mnohokrát založené len na dobrovoľných príspevkoch. Úhrada dobrovoľných príspevkov umožňuje aj návratnosť vložených prostriedkov formou možnosti účasti na medzinárodných programoch, projektoch a fondoch (napr. zapojenie slovenských subjektov do ich práce prostredníctvom verejných súťaží). Úhrada dobrovoľných príspevkov má špecifický význam aj z pohľadu napĺňania zahranično-politických cieľov krajiny. 

Slovenská republika uhrádza pravidelne na základe uznesenia vlády č. 193 z 19. marca 2003 dobrovoľné príspevky do rozpočtu Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), Detského fondu OSN (UNICEF), Populačného fondu OSN (UNFPA), na základe uznesenia vlády SR č. 286 z 22. apríla 1997 do Svetového potravinového programu OSN (WFP), na základe uznesenia vlády č. 254 z 23. apríla 2008 do Úradu Vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCRC) a  Medzinárodného výboru Červeného kríža (ICRC) (pozn.: ICRC je mimovládna organizácia, ktorá nepatrí do systému OSN). Okrem toho uhradilo MZV SR v roku 2009 zo svojej rozpočtovej kapitoly jednorázové dobrovoľné príspevky na činnosť Rozvojového fondu OSN pre ženy (UNIFEM), Aliancie civilizácií, Centrálneho fondu pre humanitárne záležitostí (CERF), Úradu pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a do Zvereneckého fondu OSN Podporného úradu OSN pre budovanie mieru. Na základe uznesenia vlády č. 1040 z 5. decembra 2007 Slovenská republika spolufinancuje spoločné projekty SR a OECD v rokoch 2008 – 2012 vo výške cca. 70.000 eúr ročne.

Vzhľadom na celkový objem dobrovoľných príspevkov prúdiacich každoročne do fondov a inštitúcií z donorskej komunity má slovenský príspevok len symbolickú hodnotu a treba ho chápať skôr ako politickú podporu, ktorú SR pripisuje otázkam medzinárodnej spolupráce v daných oblastiach. Z politického hľadiska má úhrada dobrovoľných príspevkov svoju opodstatnenosť (zviditeľnenie krajiny, politická deklarácia, podpora činnosti medzinárodných organizácií a ich projektov, humanitárna pomoc, atď.), preto by SR mala pokračovať v ich uhrádzaní. Slovenská republika by mala v  budúcnosti prehodnotiť úhradu aj do niektorých ďalších organizácií systému OSN fungujúcich na báze dobrovoľných príspevkov. Ministerstvo zahraničných vecí SR mieni v spolupráci s ostatnými vybranými rezortmi predložiť na zasadnutie vlády materiál s koncepčným návrhom na uhrádzanie dobrovoľných príspevkov SR do medzinárodných organizácií, prípadne na konkrétne projekty relevantné z hľadiska zahranično-politického smerovania SR, ktorý by systematicky riešil úhrady dobrovoľných príspevkov. 

Úhrady členských a iných príspevkov SR do MO  

Vzhľadom na zmenu oficiálnej meny zo slovenskej koruny na eurá sme údaje o platbách finančných príspevkov, ako ročného orientačného ukazovateľa finančnej náročnosti členstva v medzinárodných organizáciách, uvádzali za oba roky 2008 a 2009. Rozdiely medzi celkovými platbami za predchádzajúci rok, resp. nasledujúci rok môžu byť spôsobené úhradami dobrovoľných príspevkov z rozpočtových kapitol jednotlivých ministerstiev, príp. výšky príspevkov sú ovplyvnené zmenami v príspevkovej škále v niektorých organizáciách, ukončením či schválením mandátov nových mierových operácií BR OSN. 

Výška uhrádzaných príspevkov SR do riadneho rozpočtu OSN, mierových operácií OSN, trestných tribunálov a do odborných organizácií systému OSN sa pre Slovenskú republiku počnúc rokom 2010 na najbližšie tri roky (2010 – 2012) v dôsledku zmeny príspevkovej škály OSN z 0,063% na 0,142% niekoľkonásobne zvýši. Vzhľadom na termín schválenia rozpočtu OSN na roky 2010-2011 (koniec decembra 2009) toto zvýšenie nie je reflektované v rozpočtových kapitolách jednotlivých ministerstiev, ktoré príspevky do medzinárodných organizácií uhrádzajú.

Príspevková škála OSN sa schvaľuje na trojročné obdobie a vypočítava sa na základe ekonomických ukazovateľov krajiny za predchádzajúce 3 až 6–ročné obdobie a schopnosti platiť (tzv. pay capacity). Podiel SR na svetovom HNP (General National Income) predstavoval v období rokov 2002-2007 a 2005-2007 v priemere 0,111%.  V dôsledku aplikácie faktoru „nízkeho príjmu“ (HDP krajiny počas referenčného obdobia) bol príspevok zvýšený na 0,125% a „strop USA- ceiling“ zapríčinil jeho ďalšie navýšenie na výsledný podiel SR 0,142% z bežného rozpočtu OSN.   

Úhrady členských a iných príspevkov SR do medzinárodných organizácií predstavovali v roku 2008 celkovú sumu 774.905.894,69 SKK a v roku 2009 sumu 19.796.807,15 EUR. V rámci tejto sumy však treba rozlišovať položky, ktoré pokrývajú náklady na rekonštrukciu sídla OECD v Paríži a výstavbu nového sídla NATO v Bruseli. Tieto sumy majú charakter jednorázovej platby (uhradenej jednorázovo, resp. vo viacerých splátkach) a nie sú súčasťou pravidelných príspevkov. V roku 2008 uhradila SR na tento účel sumu vo výške 5.340.286,89 SKK a v roku 2009 sumu 157.024,96 EUR.

V kategórii pravidelných členských príspevkov predstavujú najvyššie sumy príspevky uhrádzané do rozpočtov NATO, Európskeho centra pre jadrový výskum (CERN), Organizácie Spojených národov, Rady Európy, OECD, Medzinárodného vyšehradského fondu  a Európskej organizácie meteorologických družíc (EUMETSAT).  

Okrem dobrovoľných príspevkov SR, ktoré uhrádza MZV SR na základe uznesenia vlády (finančné prostriedky na tieto príspevky sú vyčlenené priamo zo štátneho rozpočtu) na aktivity UNHCR, UNFPA, UNICEF, WFP, OHRHR a ICRC vo výške 58.717,47 EUR, uhradilo MZV SR zo svojej rozpočtovej kapitoly v roku 2009 dobrovoľné príspevky na aktivity UNIFEM, Aliancie civilizácií, CERF, OCHA a PBSO vo výške 35.255,65 EUR. 

SR patrí v oblasti úhrad členských príspevkov medzi najdisciplinovanejšie členské štáty a za uplynulé roky neboli registrované žiadne dlhy, resp. neuhradené príspevky. Prehľadný zoznam všetkých hodnotených organizácií v tabuľkovej forme s údajmi o výške členských príspevkov SR za rok 2008 sa nachádza v prílohe č. 2 a za rok 2009 v prílohe č.3. 

2) Zhrnutie hodnotenia efektivity členstva SR v medzinárodných organizáciách

Pri hodnotení jednotlivých aspektov členstva SR je možné konštatovať vysoký politický a odborný význam všetkých medzinárodných organizácií, ktorých je Slovensko členom. V mnohých prípadoch nemožno aplikovať čisto ekonomické kritériá, ako sú možnosť prezentácie ekonomických výsledkov SR, návratnosť pre SR v podobe realizovaných projektov alebo možnosti uplatnenia expertov SR a technickej pomoci, prípadne participácia firiem a organizácií SR na agende a projektoch organizácie. Význam a užitočnosť členstva majú rôzny charakter v závislosti od zamerania a rozsahu aktivít organizácií. 

Členstvo Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách predovšetkým umožňuje prezentovať postoje a presadzovať priority zahraničnej politiky SR i princípy, hodnoty a záujmy EÚ v oblasti posilňovania nástrojov multilateralizmu a efektívneho systému medzinárodných vzťahov. Členstvo v MO vytvára jedinečný priestor pre aktívne zapojenie Slovenska do úsilia medzinárodného spoločenstva reagovať na naliehavé globálne výzvy a budovať tak kredit rešpektovaného člena medzinárodného spoločenstva schopného prispievať k riešeniu najnáročnejších svetových i regionálnych problémov. 

V mnohých organizáciách má členstvo SR v prvom rade politicko-strategický význam. Členstvo v Organizácii Spojených národov (OSN), Organizácii Severoatlantickej zmluvy (NATO), Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a Rade Európy (RE) predstavuje pre SR možnosť zapájať sa do medzinárodnej spolupráce v oblastiach, ktoré sa dotýkajú aj Slovenska a jeho záujmov. Z tohto pohľadu hodnotíme mieru (politickej) relevantnosti členstva SR v týchto organizáciách ako vysokú. Do tejto kategórie je možné zaradiť aj členstvo SR vo viacerých dohovoroch, resp. organizáciách v oblasti odzbrojenia, prevencie a zabránenia šíreniu zbraní hromadného ničenia a ochrany ľudských práv.  

Podobne aj význam členstva SR v medzinárodných organizáciách a inštitúciách v oblasti medzinárodného práva spočíva v neekonomickej dimenzii medzinárodných vzťahov, ako je napr. mierové riešenie sporov (Stály arbitrážny dvor), vyšetrovanie vážnych porušení medzinárodného humanitárneho práva (Medzinárodná vyšetrovacia komisia), trestné stíhanie páchateľov najzávažnejších zločinov podľa medzinárodného práva (Medzinárodný trestný súd, medzinárodné trestné tribunály OSN ad hoc), normotvorná činnosť v oblasti medzinárodného súkromného práva (Haagska konferencia pre medzinárodné právo súkromné, Medzinárodný inštitút pre unifikáciu súkromného práva) a pod. Napriek tomu majú uvedené organizácie svoje dôležité miesto v štruktúre medzinárodných vzťahov a spolupráce. Členstvo v nich odráža postavenie SR ako krajiny hlásiacej sa k všeobecným hodnotám ochrany a dodržiavania ľudských práv, právneho štátu a demokracie.

 Členstvo SR v Organizácii pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD) má charakter hospodársko-strategický a potvrdzuje ukotvenie SR v ekonomickom priestore, ktorý zabezpečuje jeho účastníkom najpriaznivejšie podmienky pre stabilný hospodársky rast a vytvára priestor pre rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a prílev investícií. 

Členstvo vo viacerých odborných organizáciách systému OSN umožňuje SR, jej odborníkom a inštitúciám zapájať sa do riešenia naliehavých globálnych problémov, napr. prostredníctvom Organizácie Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo (boj s hladom a podvýživou vo svete), Svetovej zdravotníckej organizácie (ochrana svetového zdravia), Medzinárodnej organizácie pre migráciu (hľadanie praktických riešení migračných problémov), Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (zabezpečenie ochrany a pomoci utečencom),  Úradu Vysokého komisára OSN pre ľudské práva (problematika rešpektovania ľudských práv), Populačného fondu OSN (populačné plánovanie a súvisiace sociálno-ekonomické vzťahy), Rozvojového fondu OSN pre ženy (práva žien, odstránenie rodovej diskriminácie a násilia), Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (zabezpečenie rýchlej reakcie na humanitárne katastrofy a živelné pohromy), Komisie OSN pre budovanie mieru (post-konfliktná stabilizácia a obnova) a ďalších. 

V prípade niektorých medzinárodných organizácií zameraných na vedecký výskum, ako napr. Európske centrum pre jadrový výskum (CERN), vysoké členské príspevky umožňujú prístup expertov SR k výskumom svetového významu, možnosť výchovy odborníkov SR pre prácu s vedeckými zariadeniami, ktorými Slovensko pre ich finančnú náročnosť nedisponuje a umožňujú tiež transfer špičkových technológií do SR s možnosťou priameho zaučenia slovenských špecialistov v rôznych oblastiach. Medzi významné inštitúcie v tomto smere patria aj Medzinárodné centrum pre genetické inžinierstvo a biotechnológiu (ICGEB),  Medzinárodný inštitút pre chladiarenskú techniku (IIR) a Spojený ústav jadrových výskumov  (SUJV Dubna). Členstvo v týchto organizáciách umožňuje vedeckým inštitúciám SR zapájať sa do významných svetových vedeckých aktivít v rôznych oblastiach. 

V celom rade organizácií odborno-technického zamerania prináša členstvo pozitíva predovšetkým z pohľadu hospodárskeho rozvoja; takým je napríklad členstvo                          v Medzinárodnej asociácii pre skúšanie osív (uľahčuje prístup slovenských vývozcov do medzinárodného obchodu s osivami a lesným reprodukčným materiálom) alebo                        v Medzinárodnej organizácii pre legálnu metrológiu (globálna harmonizácia požiadaviek          a postupov v legálnej metrológii). Členstvo a spolupráca SR s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) významne prispieva k rozvoju mierového využívania jadrovej energie na Slovensku (energetika, zdravotníctvo, výskum).

Najvýznamnejšou organizáciou s celosvetovou pôsobnosťou v oblasti kultúry              a ochrany kultúrnych pamiatok je Organizácia Spojených národov pre vzdelanie, vedu a kultúru (UNESCO), ktorá podporuje medzinárodnú spoluprácu nielen v oblasti kultúry, ale aj v rámci vzdelávania, spoločenských a prírodných vied,  životného prostredia, informácií, komunikácie a informatiky s cieľom prispievať k upevňovaniu mieru vo svete. Zápisy do reprezentatívnych zoznamov UNESCO už tradične vedú k rastu záujmu svetovej verejnosti o Slovensko a jeho kultúrne a prírodné dedičstvo, čo predstavuje pozitívny ekonomický vplyv na rozvoj cestovného ruchu v SR.

Finančný efekt návratnosti vložených príspevkov je možné každoročne evidovať napríklad v Medzinárodnej organizácii duševného vlastníctva (WIPO), kde podiel na prerozdelenom zisku v roku 2009, ktorý WIPO poukazuje Úradu priemyselného vlastníctva SR, predstavoval 542.590 € (suma je príjmom štátneho rozpočtu SR). Z hľadiska návratnosti patrí medzi jedno z najvýhodnejších členstvo SR v Medzinárodnej organizácii frankofónie (MOF), kde v rokoch 2008 a 2009 dala SR len symbolický príspevok vyplývajúci z jej štatútu pozorovateľa, ale cez programy MOF na výučbu francúzštiny získala cca tridsaťnásobok členského príspevku. 

Jedným z nezanedbateľných efektov pôsobenia SR v medzinárodných organizáciách je možnosť uchádzať sa o posty v riadiacich orgánoch MO. Pôsobenie na týchto postoch nielenže umožňuje zvýšiť kredit krajiny v rámci multilaterálnej i bilaterálnej diplomacie, ale prispieva k celkovému zviditeľneniu a prezentácii krajiny vo svete a v médiách. Nadväzujúc na iniciatívy z predošlých rokov (najmä členstvo v Bezpečnostnej rade OSN v rokoch 2006-2007) rozvinula SR v rokoch 2008-2009 nové aktivity, ktoré vyústili do členstva SR v Rade OSN pre ľudské práva (HRC), Hospodárskej a sociálnej rade OSN (ECOSOC), Výkonnej rade UNESCO a Rade Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO). 

Vzhľadom na to, že z hľadiska rozvojovej pomoci patrí SR medzi donorské krajiny, pokladáme za vhodné uviesť, že podľa Smernice pre štatistické výkazníctvo Výboru OECD pre rozvojovú pomoc môže SR vykazovať pravidelné finančné príspevky do niektorých medzinárodných organizácií ako oficiálnu rozvojovú pomoc v plnom rozsahu alebo čiastočne. Takto môže vykazovať napr. 12% zo svojho príspevku do pravidelného rozpočtu OSN, alebo vo FAO má zo svojho členského príspevku (povinného záväzku) uznaných 51% na financovanie rozvojových projektov FAO. 

Rezervy

	V prípade viacerých medzinárodných organizácií boli konštatované rezervy v miere a efektívnosti zapojenia sa slovenských subjektov a ľudských potenciálov do ich práce. V niektorých prípadoch Slovenská republika nedokázala dostatočne využiť možnosti, ktoré jej vyplývajú z členstva v medzinárodných organizáciách. Tieto rezervy sa líšia prípad od prípadu na základe zamerania špecializovanej organizácie. 

Najväčšie nedostatky boli zaznamenané pri pokrývaní odborných zasadnutí                 a pracovných rokovaní. Podmienené boli predovšetkým finančnými aspektmi (nedostatočné finančné zdroje na pokrývanie nákladov na vycestovanie), ale významnú úlohu zohrala aj  nedostatočná jazyková pripravenosť slovenských zástupcov. 

V niektorých prípadoch odborný gestor poukazuje na potrebu vychovávať mladých odborníkov v danej problematike v rámci systému OSN a vytvoriť model spolupráce so širšou skupinou mladých odborníkov aj v súvislosti s prípravou na výkon predsedníctva SR v EÚ. 

K zlepšeniu v tejto oblasti by mohlo prispieť zapojenie Slovenskej republiky do programu United Nations Volunteers. V strednodobom horizonte stojí za zváženie zapojenie SR do Junior Professional Programme, ktorý v súčasnosti využívajú a podporujú vlády 25 krajín. Tento program zvyšuje možnosť uplatnenia našich kandidátov v aparáte OSN a jej špecializovaných orgánov. 

V prípade niektorých odborných organizácií by bola žiadúca vyššia zainteresovanosť vedeckej základne SAV a vysokých škôl na konkrétnych projektoch. Rezervy sú v zastúpení slovenských občanov v aparátoch medzinárodných organizácií. Vo všetkých organizáciách systému OSN je obsadzovanie voľných miest realizované štandardnými výberovými konaniami s príslušnými výberovými kritériami na daný post, ktoré v niektorých prípadoch slovenskí kandidáti nespĺňajú. Dostatočne nie sú využívané ani možnosti stáží v medzinárodných organizáciách zo strany študentov vysokých škôl. 

	Rezervy aj naďalej pretrvávajú v zapájaní sa súkromného sektora do verejných obstarávaní medzinárodných organizácií. Najväčším brzdiacim faktorom sú jazykové prekážky a zdĺhavý byrokratický postup. Rezervy sa prejavujú aj v participácii slovenských firiem na vedeckom výskume a realizácii programov a projektov odborných organizácií v rozvojových krajinách. Slovenské firmy sa môžu napríklad zapájať do podpory hydrometeorologických služieb v rozvojových krajinách. Vyžaduje si to však aj širšiu politickú a technickú podporu v rámci samotnej SR. 

Vo viacerých prípadoch bolo konštatované nedostatočné napĺňanie poslania SR ako novej donorskej krajiny. Slovenská republika v porovnaní so susednými krajinami z V4 uhrádza najmenej dobrovoľných príspevkov na činnosť medzinárodných organizácií, fondov a programov. V nadchádzajúcom období bude potrebné túto situáciu prehodnotiť a aj napriek finančnej kríze vyčleniť prostriedky na úhradu dobrovoľných príspevkov SR na také programy a projekty, ktoré by pomohli zviditeľniť SR v zahranično-politickom smerovaní.

Záver 

Na záver možno konštatovať, že všetky orgány štátnej správy s gestorskou pôsobnosťou k jednotlivým medzinárodným organizáciám podčiarkli význam, potrebu a relevantnosť členstva SR v hodnotených medzinárodných organizáciách, a to predovšetkým z hľadiska presadzovania zahranično-politických a odborných stanovísk nielen na pôde MO, ale aj z hľadiska presadzovania našich záujmov v koordinácii s ďalšími štátmi Európskej únie  ako celku. Súčasný rozsah členstva SR v medzinárodných organizáciách zodpovedá potrebám SR a vytvára dostatočný priestor na presadzovanie našich záujmov. Potrebné je zlepšiť koordináciu medzi príslušnými gestormi medzinárodných organizácií a Ministerstvom zahraničných vecí SR ako hlavným koordinátorom zahraničnej politiky. Kompetentné rezorty musia intenzívnejšie a aktívnejšie pristupovať k odstraňovaniu nedostatkov, ktoré v tejto oblasti aj naďalej pretrvávajú. Týka sa to najmä prípravy odborníkov a ich jazykovej vybavenosti s cieľom plnohodnotného a aktívneho zapojenia sa do práce a aktivít riadiacich a odborných orgánov, pracovných a expertných výborov týchto organizácií, ďalej lepšieho využitia potenciálu a zapojenia subjektov akademicko-vedeckej a súkromnej ekonomickej sféry do rôznych projektov a programov pripravovaných na pôde medzinárodných organizácií, resp. realizovaných v tretích krajinách. Za účelom zvýšenia zastúpenia občanov SR v aparátoch MO odporúčame využiť skúsenosti menších krajín (napr. Írsko, Dánsko, Fínsko).