AUGUST   2 0 0 2
slovenské lodenice komárno, a.s.
                        BRATISLAVA

pROJEKT  reštrukturalizácie

                                                                     

                         

Právne aspekty štátnej pomoci v zmysle legislatívy EÚ
Rada Európy svojím Nariadením č. 1540/98 určila nové pravidlá štátnej pomoci pre lodiarsky priemysel s dôrazom na skutočnosť, že konkurencieschopný lodiarsky priemysel je veľmi významný pre Európske spoločenstvo a prispieva k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, pretože poskytuje dôležitý trh pre celý rad ďalších priemyslov a udržiava zamestnanosť v mnohých oblastiach, ktoré už trpia vysokou mierou nezamestnanosti
Úplné zrušenie štátnej pomoci tomuto sektoru nie je možné kvôli kritickej situácii na trhu a je treba podporovať lodenice, aby vykonali príslušné potrebné zmeny na zvýšenie svojej konkurencieschopnosti. 
Cieľom EÚ je racionalizovať lodiarsky priemysel  prostredníctvom modernizácie a diverzifkácie strojárenskej produkcie a zlepšením produktivity a konkurencieschopnosti 

EÚ si zachováva svoju pozíciu vo svete v segmente pridanej hodnoty lodiarskeho priemyslu. Dopyt pre kapacitu lodiarskeho priemyslu a problém konkurencie z Japonska a Južnej Kórey ostáva pre EÚ číslom jeden. Svetový lodiarsky trh naďalej čelí vážnym ťažkostiam zapríčineným nerovnováhou ponuky a dopytu. Minulá expanzia lodeníc, najmä v Južnej Kórei a v súčasnosti vo vzrastajúcej miere tiež v Číne, viedla k cenovej depresii. 
Pohľad EÚ na kandidátske krajiny
EÚ vo svojich materiáloch, ktoré sa venujú lodiarskemu priemyslu v kandidátskych krajinách, ich delí na dve skupiny: prvú tvoria: Poľsko, Estónsko, Maďarsko, Česká republika a Slovinsko, druhú Rumunsko, Bulharsko, Slovensko, Litva a Lotyšsko.

Materiály zvažujú predovšetkým pozíciu, pripravenosť a efekty vstupu týchto krajín do EÚ. Strategická výhoda v globálnom lodiarskom priemysle je určovaná:

•	Výrobnými nákladmi, vrátane nákladov na pracovnú silu
•	Produktivitou práce
•	Inováciou
V novembri 2000 spoločnosť Appledore International Ltd. vypracovala materiál pod názvom „Štúdia lodiarskeho priemyslu vo východnej Európe pre kandidátske krajiny“, ktorá rozoberá situáciu v tzv. “druhej päťke“ prístupových krajín (Rumunsko, Bulharsko, Slovensko, Litva, Lotyšsko). Materiál sa zameriava najmä na:

•	konkurencieschopnosť lodiarskeho sektora,
•	kapacitu sektora adaptovať sa na nové konkurenčné prostredie,
•	definíciu podmienok a časového rozvrhu pre vylepšenia.

Základné problémy, vyplývajúce pre Lodenice Komárno, pochádzajú, podľa mienky tejto štúdie, z:
•	blokácie Dunaja pri Novom sade následkom Kosovského konfliktu v roku 1999
•	fyzických a byrokratických reštrikcií v riečnej doprave
Situácia v roku 1999 a začiatkom roka 2000 bola hodnotená ako neistá a, podľa informácií z lodeníc, nebol umožnený prístup k prevádzkových subvenciám od vlády. V čase tejto štúdie (vyšla v novembri 2000) Komárnianské lodenice dúfali, že dostanú potvrdenie o zárukách na zabezpečenie troch objednávok, po opätovnom začatí dodáviek lodí. Lodenice jasne utrpeli blokáciou Dunaja a snažia sa získať za to kompenzáciu.

Náklady na pracovnú silu sú veľmi nízke v porovnaní so západnou Európou, sú na úrovni 2-3 USD/h (por. tab. č. 8). Produktivita lodeníc bola vyrátaná asi na 22 CGT/človekorok, čo aj keď je oveľa menej ako v západnej Európe, je viac ako vo väčšine východoeurópskych krajín. Ak je to skombinované s nízkymi osobnými nákladmi, sektor je nákladovo veľmi konkurencieschopný.

Zákaznícka základňa pre činnosť lodeníc je európska a škandinávska, z čoho najmä trh nemecký (61%), nasleduje holandský trh (18%) a nórsky (16%). Lodenice si udržiavali i zákaznícku základňu v Rusku (5%).

Lodiarska technológia bola zaradená do stupňa 3 (z 5-stupňovej technologickej škály, pričom 5 je najvyššia, súčasná úroveň). Úroveň tri je charakterizovaná ako platiaca ako dobrá prax v neskorých 70-rokoch, vysokokapacitné žeriavy, technológia na novo alebo celkom obnovená, určitá ochrana pred počasím v dokoch, event. jediný konštrukčný priestor, vysoký stupeň mechanizácie a použitie IT.

Na Slovensku sa v lodiarskom priemysle podarilo skoro ukončiť prechod na trhové hospodárstvo a rozvinúť silnú európsku regionálnu zákaznícku bázu. Úroveň aktivity do roku 1999 preukazuje, že je tu možné úspešne operovať v rámcoch trhovej ekonomiky a že je tu signifikantný potenciál pre udržanie alebo vybudovanie zjavnej nákladovej výhody. Hlavné lodenice trpia finančnými ťažkosťami, ale nie je možné určiť, či je hlavnou príčinou problémov výkonnosť podniku, alebo efekty situácie na Dunaji. Je možné, že tieto nedávne problémy na Dunaji a devalvácia meny zanechali lodiarsky priemysel finančne slabým – jeho schopnosť na ozdravenie nebola doteraz naplno odskúšaná. Je pravdepodobné, že priemysel potrebuje vládnu alebo inú pomoc na ozdravenie svojho postavenia. Okrem toho, nejaká forma pomoci môže byť nevyhnutná na zlepšenie zdravotných podmienok a podmienok životného prostredia. 

1.	Plán reštrukturalizácie
1.1	Informácie o žiadateľovi
1.1.1	Základné obchodno-právne informácie o žiadateľovi
Obchodné meno:				Slovenské lodenice Komárno, a.s.
Sídlo:							Košická 37, 821 08 Bratislava
Dátum vzniku:					04.10.2000
IČO:							35 796 812
Právna forma:					akciová spoločnosť
Základné imanie:				1 000 000,- SKK
Charakteristika akcií:	100 ks na doručiteľa, zaknihované, menovitá hodnota 1  akcie je 10 000, - SKK
Počet členov predstavenstva:  	5
Počet členov DR:			6
Konie menom spoločnosti:	Oprávnenie podpisovať – najmenej 2 členovia predstavenstva, ktorých je vždy 1 predseda alebo podpredseda.
Spôsob rozhodovania VZ:	Uznášaniaschopnosť je pri 70%-nej prítomnosti akcionárov, 2/3 väčšinu vyžadujú: rozhodnutie o zmene stanov, zvýšení alebo znížení základného imania a zrušení spoločnosti. V ostatných prípadoch rozhoduje VZ jednoduchou väčšinou hlasov.
Po mimoriadnom valnom zhromaždení, ktoré sa konalo dňa 02.08.2001, bolo zloženie orgánov spoločnosti nasledovné:

1.1.1.1	Predstavenstvo:
Ing. Jaroslav Papp – predseda
Ing. Ľudovít Konczer – podpredseda
Ing. Eva Fignárová – člen
Ing. Bartolomej Radi – člen
Ing. Ingrid Szabóová – člen

1.1.1.2	Dozorná rada:
Rezsö Duray – predseda
Ing. Silvia Czuczorová – člen
Ing. Zuzana Némethová – člen
Ing. Marek Kolesár – člen
Tomáš Jávorka – člen
Ing. Ján Labancz - člen
1.1.1.3	Výkonný manažment:
Ing. Bartolomej Radi – poverený generálny riaditeľ
Ing. Jaroslav Papp – ekonomický riaditeľ
Ing. Bartolomej Radi – výrobný riaditeľ
Ing. Roman Skala – obchodný riaditeľ

Zmeny výkonného manažmentu boli vykonané postupne v priebehu II. polroka 2001.

Pozn. V ďalšom Slovenské lodenice Komárno, a.s. budú označované zaužívanou skratkou „SKLB“.

1.1.2	Charakteristika žiadateľa

Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. vznikla 04.10.2000. Predmetom činnosti spoločnosti je najmä stavba, oprava a servis lodí, prenájom lodí, lodných zariadení, strojov, prístrojov a motorových vozidiel, výroba, inštalácia, opravy elektrických strojov, prístrojov, automatizované spracovanie dát, oprava a údržba počítačov a zariadení na spracovanie dát a ďalšie.
Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. vznikla ako spoločnosť pre projektové financovanie stavby lodí v Komárne, pričom preberá a pokračuje v skúsenostiach a znalostiach v odbore lodiarstva v Slovenských lodeniciach, a.s. Komárno, t.č. v konkurze. V záujme udržania výroby lodí sa uskutočnil v priebehu rokov 2000 a 2001 plynulý prechod výroby zo zakladajúcej materskej spoločnosti Slovenské lodenice, a.s. Komárno do spoločnosti SLKB. Vo výrobnom pláne SLKB sa uvažuje so stavbou nákladných námorných lodí malej a strednej tonáže od 2.500 tdw do 5.500 tdw výtlaku. Typy lodných objektov sú prispôsobované požiadavkám odberateľov v plnej miere.    

K 30.6.2002 zamestnáva SLKB 909 pracovníkov a odborníkov zo všetkých oblastí výroby a riadenia.

Majetok, potrebný k výrobe lodí, sa nachádza čiastočne vo vlastníctve SLKB a ďalších spoločností, s ktorými majú SLKB uzatvorené zmluvy o nájme na dobu neurčitú, čo dáva predpoklad k plynulej výrobe.

1.2	ROK 2001
1.2.1	Zhodnotenie podnikateľskej činnosti

SLKB začali v marci roku 2001 výrobu troch lodných objektov, financovaných Eximbankou SR so zabezpečením štátnou zárukou vo výške 29,370.000,- DEM. V auguste 2001 boli podpísané ďalšie tri kontrakty na stavbu a dodávku lodných objektov typu Rýn pre nemeckého odberateľa Casus Shipping GmbH & Co.KG v celkovom objeme 13,806.000,- EUR. Stavba Rýnov bola zahájená v októbri 2001. Lodnú výrobu dopĺňali malé zákazky mimolodného charakteru a opravy riečnych lodí.

Cieľom pre rok 2001 bolo zabezpečiť výrobu a tovarovú realizáciu 3 nákladných námorných lodí podľa uzatvorených kontraktov v zložení:

•	2 ks NL Weser 
•	1 ks NL Leda
Tento zámer nebol obchodne a tovarovo celkom realizovaný z viacerých dôvodov:

•	oneskorené začatie čerpania finančných prostriedkov v Eximbanke SR spôsobilo sklz vo výrobe o 3 mesiace;
•	veľmi nepriaznivé poveternostné vplyvy koncom roka 2001;
•	nútená zmena odberateľov všetkých troch lodných objektov z toho dôvodu, že v zmysle uzatvorených kontraktov nebolo z ich strany preukázané 100 % financovanie kúpnej ceny lodných objektov.
V decembri 2001 bol odovzdaný jediný lodný objekt NL Leda 1422. Odsun začiatku financovania troch lodných objektov typu Rýn spôsobil to, že rozpracovanosť k 31.12.2001 nedosiahla plánovanú úroveň. 

Rozhodujúcou snahou pre rok 2001 bolo začiatie a rozbeh výroby. Výroba, plánovaná vo výške 796.858 tis. Sk bola dosiahnutá vo výške 520.288 tis. Sk (plnenie na 65,3%) pri skutočných výrobných nákladoch 378.499 tis. Sk. Prevádzkový hospodársky výsledok predstavuje stratu vo výške 6.382 tis. Sk, ktorá vznikla tvorbou opravných položiek do prevádzkových nákladov vo výške 35 831 tis. Sk, čo predstavuje predpokladanú stratu na lodných objektoch NL Weser 1712 a 1714, ktoré budú realizované v roku 2002. Hospodársky výsledok za rok 2001 predstavuje stratu vo výške 44.606 tis. Sk.

V priebehu roka 2001 prebiehal proces certifikácie systému riadenia akosti podľa DIN EN ISO 9001. Zásadný pokrok SKLB zaznamenali v užívateľskej oblasti informačných technológií, keď bol uvedený do prevádzky modulový informačný systém na báze SAP R/3. Realizácia tohto systému si vyžiadala značné investície v roku 2001, pričom sa v roku 2002 plánujú sprevádzkovať ďalšie 2 moduly. 

Finančné výkazy SLKB, a.s. k 31.12.2000, k 31.12.2001 a 30.6.2002 sú prílohami k žiadosti o štátnu záruku. 
1.3	Aktuálny stav v  SLKB
Slovenské lodenice Komárno, a.s. so sídlom v Bratislave (ďalej len SLKB) požiadali v októbri 2001 Eximbanku SR o financovanie troch lodných objektov typu Rýn na komerčnej báze pre nemeckého odberateľa Cassus Shipping z Hamburgu. Kontrakty na stavbu týchto 3 lodí boli podpísané v auguste roku 2001, pričom odberateľ má záujem odobrať všetky tri lode ako balík. 
Na základe predbežných rokovaní s Eximbankou SR zahájili SLKB v dobrej viere stavbu všetkých troch lodí v októbri 2001. 
V súčasnej dobe SLKB prefinancovali takmer 40 mil. Sk do stavby lode Rýn 2951. Nakoľko odberateľ trvá na dodávke všetkých troch lodí, financovanie v ďalšom období sa javí ako nevyhnutné. SLKB majú podpísané dodávateľské kontrakty na materiál a subdodávky na túto loď, avšak z nedostatku zdrojov nie sú schopné tento materiál odobrať a zaplatiť, čo ohrozuje ďalšiu stavbu. V súčasnej dobe pracuje na tejto lodi cca. 50 výrobných robotníkov   (v prípade financovania by to bolo 130 až 150 robotníkov), ktorých práca je ohrozená z dôvodu nedostatku materiálu a nedostatku financií na úhradu ich miezd. 
SLKB sú schopné v súčasnosti uhradiť výlučne mzdové náklady týchto zamestnancov, s tým súvisiace odvody a ďalšie režijné náklady však nie sú schopné vykryť z dostupných zdrojov. Bez ďalšieho financovania tejto lode neexistuje reálna možnosť loď Rýn 2951 dokončiť a odovzdať odberateľovi, pričom v prípade, že nebude poskytnuté financovanie na túto loď, je samozrejme ohrozené aj dokončenie prvých dvoch lodí. 
Princíp financovania z Eximbanky SR na prvé dve lode je projektovo účelový, to znamená, že nie je možné na tretiu loď z týchto zdrojov uhradiť ani mzdové náklady. 
V prípade, že v priebehu niekoľkých dní Eximbanka SR neuvoľní financovanie na tretiu loď Rýn 2951, je tu hrozba odstúpenia od kontraktu zo strany odberateľa.
SLKB vypracovali žiadosť o prevzatie štátnej záruky za úver poskytnutý Eximbankou SR na stavbu 4 lodných objektov v celkovej výške 23,016.600,- EUR, žiadosť bola doručená predkladateľovi – Ministerstvu hospodárstva SR a pre informáciu na Úrad pre štátnu pomoc, Ministerstvo financií SR, Dlhopis, o.c.p. a FNM SR. Žiadosť bola prepracovaná v zmysle platnej legislatívy, zákona č. 386/2002 Z.z. Eximbanka SR vystavila úverový prísľub a návrh úverovej zmluvy na financovanie pri zabezpečení štátnou zárukou. 
SLKB nedisponuje potrebnými finančnými prostriedkami na stavbu lodí a prístup k úverovým zdrojom v takejto výške na komerčnej báze je nereálny, stavba týchto lodných objektov a platnosť kontraktov sú maximálne ohrozené.
1.4	Návrh reštrukturalizácie v SLKB
Návrh reštrukturalizácie v SLKB predpokladá nasledujúci postup:

1.	Navýšenie základného imania spoločnosti SLKB Fondom národného majetku SR zo súčastných 1 mil. Sk na 81 mil.Sk, čim by sa  podarilo vysporiadať záporné vlastné imanie spoločnosti.
O navýšení imania rozhodol FNM SR kladne, avšak za podmienky udelenia štátnej záruky za úvery, ktoré majú slúžiť na výstavbu 4 lodných objektov typu NL Leda.
2.	Udelenie štátnej záruky za úvery na výstavbu 4 lodných objektov typu NL Leda, pričom hodnota kontraktov dosahuje výšku 23,016.600,- EUR.
Na udelení štátnej záruky sa intenzívne pracuje, pričom sa predpokladá po splnení všetkých zákonných podmienok udelenie štátnej záruky do 4.9.2002.
3.	Rozbehnutie financovania lodného objektu NL Rýn 2951 Exportno-importnou bankou SR v termíne do 10.9.2002.
Exportno-imporná banka SR deklarovala pripravenosť financovať lodný objekt NL Rýn 2951 za splnenia odkladacích podmienok, pričom SLKB uvedené podmienky z veľkej časti splnili, resp. sa predpokladá splnenie všetkých podmienok v termíne do 10.9.2002.
Body 2. a 3. vytvárajú predpoklad pokračovania výstavby lodných objektov v SLKB do doby vstupu strategického investora.
4.	Vstup strategického investora, pričom tento by mal navýšiť základné imanie o ďalších 600 000 000,- Sk. Vstup strategického investora by sa mal udiať v časovom horizonte do 6 mesiacov od udelenia štátnych záruk na výstavbu 4 lodných objektov typu NL Leda.

Navýšením základného imania o 600,000.000,- Sk sa vytvára priestor pre nasledujúce  problematické okruhy, ktoré by bolo možné riešiť 
1/ Konsolidovanie majetku, nevyhnutného k výrobe lodí – nehnuteľného a hnuteľného majetku vo vlastníctve rôznych spoločností;

2/ Vysoká úverová angažovanosť spoločnosti, ktorá vznikla z poskytnutých úverov v Istrobanke a VÚB na zakúpenie hnuteľného a nehnuteľného majetku vo výške znaleckých posudkov. Výrobné kapacity, splátky istiny úverov a úrokov predpokladajú, že v jednom roku je nevyhnutné vyrobiť a odovzdať minimálne 5 lodných objektov a zahájiť stavbu ďalších min. 2 lodí. Z dvoch financovaných a teda aj stavaných lodí v roku 2002 nebude možné vykryť splátky úverov, a aj v prípade, že by bolo financovanie na ďalšie lodné objekty zabezpečené, splátky neúmerne zaťažia ekonomiku firmy. Ďalšou, nie zanedbateľnou  skutočnosťou je, že majetok Slovenských lodeníc, a.s. v konkurze bol odpredaný za hodnotu cca. 18% z jej znaleckej hodnoty a jedná sa o majetok, nachádzajúci sa v areáli lodeníc, ktorý je k výrobe z časti potrebný. Trhová hodnota majetku, ktorý kúpila SLKB od Istrobanky a VÚB v roku 2000 sa takýmto predajom značne znížila a jej reálna hodnota dnes neprevyšuje 40–50% jej znaleckej hodnoty. 

3/ Dlhodobo pretrvávajúci nedostatok finančných prostriedkov, potrebných na stavbu lodí, neúspešné riešenie komplexného financovania výroby, vyplývajúceho z nízkeho základného imania spoločnosti, záporného vlastného imania spoločnosti a neriešeného vstupu strategického investora. Dôsledkom sú nasledovné skutočnosti:

•	neefektívne využitie pracovnej sily a výrobných prostriedkov, 
•	nárast nedôvery zo strany dodávateľov, ktorá je spôsobená nedodržaním platobnej disciplíny za objednaný a dodaný materiál a subdodávky zo strany SLKB, 
•	nárast nedôvery zo strany odberateľov, nakoľko sú ohrozené termíny dodávok lodných objektov, ktoré znamenajú pre odberateľov problémy s dodržaním chartrovacích zmlúv, ktoré už sú podpísané na prevádzkovanie lodí a taktiež zvyšovanie nákladov na predlžovanie platobných inštrumentov (bankových záruk, resp. akreditívov)
Neriešenie uvedených problémov v oblasti dodávateľsko-odberateľskej má za následok reálnu hrozbu odstúpenia od kontraktov zo strany obchodných partnerov a straty výrobného programu spoločnosti, nakoľko výpadok odberateľov nie je možné vo výrobnom programe nahradiť.

Použitie prostriedkov z navýšenia základného imania:
Konsolidovanie majetku, potrebného na výrobu lodí, predpokladá odkúpenie nehnuteľného a hnuteľného majetku od súčasných vlastníkov za cenu cca. 40–50% ich znaleckej hodnoty vo dvoch etapách:

•	nehnuteľný majetok – cca. 70 – 90 mil. Sk v krátkodobom horizonte 1-3 mesiacov;
•	hnuteľný majetok – vzhľadom na charakter a strategickosť majetku, ako aj s prihliadnutím na jeho súčasný technický stav navrhujeme riešiť vo dvoch fázach:
•	odkúpenie časti majetku od súčasných vlastníkov – jedná sa o hnuteľný majetok v dobrom technickom stave, v hodnote cca. 30 – 40 mil. Sk v horizonte 1 - 3  mesiacov;
•	zakúpenie novej výrobnej technológie v priebehu nasledovných dvoch rokov zo zdrojov, tvorených spoločnosťou.

Odkúpenie pohľadávok Istrobanky a VÚB, ktoré vznikli z titulu poskytnutých investičných úverov a ktoré by mali byť bankami  kapitalizované, za cenu do 50 % celkovej výšky poskytnutých úverov, t.j. cca. 100 mil. Sk.

Začatie stavby ďalších štyroch lodných objektov na základe podpísaných kontraktov a v zmysle obchodného a výrobného plánu spoločnosti. Finančné prostriedky vo výške 400 mil. Sk by mali slúžiť výlučne na rozbehnutie výroby v zmysle projektovaných nákladov. V takomto prípade by bolo možné rozostavať ďalšie 4 lode do rozpracovanosti cca. 40 % celkových nákladov. Zvyšné finančné prostriedky vo výške 60 % á loď by mali byť financované zo zdrojov komerčných bánk vo dvoch formách:

•	priame úverovanie;
•	bankové akontačné záruky. 
Investovanie do rozostavanosti v počiatočnej fáze stavby lodí zo strany výrobcu dáva bankám pri rozhodovaní sa o financovaní niekoľko výhod:

•	kratšia doba financovania;
•	zníženie výrobného rizika skrátením doby financovania;
•	vyššie zabezpečenie úverového vzťahu – záložné právo na celý lodný objekt, odstúpenie pohľadávok z platobných inštrumentov (banková záruka alebo akreditív) vo výške 90 – 100 % hodnoty kontraktov oproti financovaniu 60 % hodnoty kontraktov.

Rekapitulácia:

Zdroje zo zvýšenia základného imania vo výške 600,000.000,- Sk by boli použité nasledovne:

•	reštrukturalizácia majetku spoločnosti – cca. 200 mil.;
•	zahájenie výroby  ďalších 4 lodných objektov – cca. 400 mil. Sk.

1.5	Podnikateľský zámer na rok 2002 a výhľad na rok 2003
Hlavnou podnikateľskou činnosťou Slovenských lodeníc Komárno, a.s. v roku 2002 bude výroba a predaj lodí. Obchodný plán spoločnosti pozostáva v podstatnej miere z dodávok kompletných lodí a je doplnený menšími dodávkami ako medzikryty, príp. telesá pre hydrografické lode, eventuálne väčšími rekonštrukciami plavidiel:
1.5.1	Ciele na rok 2002
Podnikateľský zámer na rok 2002 bol v oblasti lodnej produkcie skoncipovaný na základe uzatvorených kontraktov. V pláne na rok 2002 sa uvažuje s finálnou výrobou 5 nákladných lodí v 3 typoch. Ďalej sa uvažuje so začatím výroby ďalších 8 lodných objektov, ktoré budú realizované v rokoch 2003 a čiastočne v roku 2004. Výrobkovú štruktúru lodnej produkcie v roku 2002 je možné charakterizovať nasledovne:
•	na všetky tovarové objekty, vrátane rozpracovaných, sú uzatvorené kontrakty s nemeckými zákazníkmi, s ktorými už lodenice v minulosti spolupracovali, čím sa znižuje riziko pri ich obchodnej realizácii;
•	v zmysle uzatvorených kontraktov max. do 1 mesiaca po ich uzatvorení odberateľ preukazuje schopnosť uhradiť celú kúpnu cenu lodných objektov vo forme otvorených bankových záruk, resp. akreditívov v prospech SLKB;
•	v roku 2002 sa plánuje s rozšírením výroby o menšie plavidlá, doplňujúce výrobu nákladných námorných lodí. Jedná sa o hydrografické lode pre nemeckého odberateľa;
•	predpokladá sa doplnenie výroby lodí o rekonštrukcie riečnych lodí vo väčšom rozsahu, ako aj o konzerváciu lodných objektov NL Baltik 5103 a 5104;
Celá lodná produkcia roku 2002 je určená na export do Nemecka. 
1.6	Výhľad na obdobie po roku 2002
Pre nasledovné obdobie rokov 2003 a 2004 SLKB predpokladá stavbu lodí v súčasnej výrobkovej štruktúre, pričom je nevyhnutné začať konštrukčné a vývojové práce na nových typoch lodných objektov, resp. na inovácii už zabehnutých typov lodí. Predpokladá sa tiež rozšírenie trhu smerom na Škandinávsky polostrov (Nórsko) a taktiež smerom do krajín bývalého Sovietskeho zväzu, kde je o lode produkcie SLKB záujem.
1.6.1	Záver
Obchodný plán na rok 2002 a výhľad na nasledovné roky je pomerne rozsiahly vzhľadom na skutočnosť, že výroba bola zahájená v roku 2001. Odovzdanie prvých lodných objektov, vyrobených v SLKB vo vysokej kvalite, otvorilo dvere k novým odberateľom a obchodným partnerom. Získanie certifikátu kvality ISO 9001 v krátkom čase existencie spoločnosti dodáva jej a jej výrobkom na váhe. Vďaka tomu je možné očakávať rozšírenie terajších západných trhov. Je v pláne iniciovať oživenie obchodu s loďami na východných trhoch. 
1.6.2	Informácia o stave plnenia obchodných kontraktov a stave financovania zákaziek
SLKB. vyrobili a odovzdali k 15.6.2002 tri lodné objekty pre nemeckého odberateľa, spoločnosť Briese Schiffahrts GmbH & Co.KG z Leeru. Stavba uvedených lodných objektov bola zahájená v roku 2001, odovzdané boli v nasledovných termínoch:
•	NL Leda 1422 - odovzdávka v Komárne 20.12.2001, na Čiernom mori dňa 22.02.2002;
•	NL Weser 1712 - odovzdávka na Čiernom mori dňa 09.04.2002;
•	NL Weser 1714 - odovzdávka na Čiernom mori dňa 13.06.2002.
Pohľadávky z kúpnej ceny lodných objektov boli odstúpené na financujúcu banku – Eximbanku SR. Platby za lode boli uskutočnené v zmysle kontrahovaných platobných podmienok, t.j. oproti predloženiu dokumentov vo financujúcej banke odberateľa. Celkové inkaso za 3 lodné objekty predstavuje čiastku 12 945 910,43 EUR.
K 15.6.2002 majú Slovenské lodenice Komárno, a.s. uzatvorené kontrakty na stavbu a dodávku 8 ks lodných objektov – nákladných námorných lodí v nasledovnom zložení:
•	NL Rýn – 3 ks pre nemeckého odberateľa Casus Shipping GmbH & Co.KG;
•	NL Leda – 2 ks pre nemeckého odberateľa Bockstiegel GmbH & Co.KG;
•	NL Leda – 1 ks pre nemeckého odberateľa Briese Schiffahrts GmbH & Co.KG;
•	NL 6501 a 2 – 2 ks hydrografických lodí pre nemeckého odberateľa  Fassmer 
a ďalšie zákazky:
•	výroba 2 sád medzikrytov pre odberateľov MS Agena a MS Aquila;
•	rekonštrukcia telesa Tripolie;
•	konzervačné práce na NL Baltik 5103 a 5104;
•	ďalšie drobné opravy a mimolodné zákazky. 
Lodné objekty sú v rôznom štádiu rozostavanosti, pričom stavba prebieha podľa plánu, k 31.5.2002 je stav nasledovný:
•	NL Rýn 2949 – 55 %;
•	NL Rýn 2950 – 32 %;
•	NL Rýn 2951 – 13 %;
•	Medzikryty – 100 %.
Z uvedených uzatvorených kontraktov na stavbu a dodávku lodných objektov je k 15.6.2002 zabezpečené financovanie 2 lodných objektov typu Rýn v Eximbanke SR na komerčnej báze.  SLKB predložili Eximbanke SR žiadosť o financovanie tretej lode tohto typu. V nasledovnom období je plánované uzatvorenie kontraktov na stavbu a dodávku nákladných námorných lodí v zmysle dopytov odberateľov v nasledovnom zložení podľa rejdárstiev a typov lodí:
•	Briese – 1 ks NL Leda
•	Buss – 4 ks NL Leda
•	Fleig – 1 ks NL Rýn a 1 ks NL Leda
•	Správca SL, a.s. – 2 ks NL Baltik – jedná sa o dokončenie rozostavaných plavidiel.		

Tabuľka č. 13: Plán na roky 2002 a 2003
| PLÁNOVANÝ VÝKAZ ZISKOV A STRÁT |
Ozn. | | č.r. | SÚ | rok 2002 | rok 2003
I. | Tržby za predaj tovaru | 1 | 604 | 0 | 0
A. | Predaný tovar | 2 | 504 | 0 | 0
+ | Obchodná marža | 3 | | 0 | 0
II. | Výroba | 4 | | 1 096 576 332 | 1 417 604 400
II.1 | Tržby za vlastné výrobky | 5 | 601 | 812 108 287 | 1 546 364 365
| Tržby z predaja služieb | 5 | 602 | 10 959 018 | 10 000 000
II.2 | Zmena stavu nedokončenej výroby | 6 | 611 | 273 302 602 | -138 759 965
| Zmena stavu polotovarov | 6 | 612 | 0 | 0
| Zmena stavu výrobkov | 6 | 613 | 0 | 0
II.3 | Aktivácia materiálu a tovaru | 7 | 621 | 0 | 0
| Aktivácia vnútropodnikových služieb | 7 | 622 | 0 | 0
| Aktivácia nehmotného investičného majetku | 7 | 623 | 0 | 0
| Aktivácia hmotného investičného majetku | 7 | 624 | 206 425 | 0
B. | Výrobná spotreba | 8 | | 807 358 366 | 1 017 018 897
B.1 | Spotreba materiálu | 9 | 501 | 635 464 619 | 819 772 400
| Spotreba energie | 9 | 502 | 31 314 939 | 34 446 433
| Spotreba ostat.neskladovateľných dodávok | 9 | 503 | 0 | 0
B.2 | Opravy a udržiavanie | 10 | 511 | 5 567 263 | 5 520 000
| Cestovné | 10 | 512 | 5 556 497 | 5 514 620
| Náklady na reprezentáciu | 10 | 513 | 332 410 | 285 000
| Ostatné služby | 10 | 518 | 129 122 638 | 151 480 444
+ | Pridaná hodnota | 11 | | 289 217 966 | 400 585 503
C. | Osobné náklady | 12 | | 216 268 578 | 267 977 830
C.1 | Mzdové náklady | 13 | 521 | 153 852 358 | 190 413 645
| Príjmy spoločníkov zo závislej činnosti | 13 | 522 | 0 | 0
C.2 | Odmeny členom orgánov spoločnosti | 14 | 523 | 306 000 | 310 000
C.3 | Zákonné sociálne poistenie | 15 | 524 | 57 729 864 | 72 198 185
| Ostatné sociálne poistenie | 15 | 525 | 0 | 0
| Sociálne náklady individuálneho podnikateľa | 15 | 526 | 0 | 0
C.4 | Zákonné sociálne náklady | 16 | 527 | 4 380 356 | 5 056 000
| Ostatné sociálne náklady | 16 | 528 | 0 | 0
D. | Cestná daň | 17 | 531 | 22 400 | 32 000
| Daň z nehnuteľnosti | 17 | 532 | 2 378 772 | 3 005 000
| Ostatné dane a poplatky | 17 | 538 | 147 372 | 232 000
E. | Odpisy NHIM a HIM | 18 | 551 | 10 639 930 | 13 000 000
III. | Tržby z predaja NHIM a HIM | 19 | 641 | 30 000 | 0
| Tržby z predaja materiálu | 19 | 642 | 1 466 887 | 0
F. | Zostatková cena predaného NHIM a HIM | 20 | 541 | 0 | 0
| Predaný materiál | 20 | 542 | 0 | 0
IV. | Zúčtovanie zákonných rezerv | 21 | 652 | 2 461 215 | 2 790 000
| Zúčtovanie ostatných rezerv | 21 | 654 | 310 000 | 560 000
| Zúčtovanie komplex.nákladov bud.období | 21 | 655 | 0 | 0
G. | Tvorba zákonných rezerv | 22 | 552 | 0 | 0
| Tvorba ostatných rezerv | 22 | 554 | 1 472 748 | 2 922 464
| Zúčtovanie komplex.nákladov bud.období | 22 | 555 | 12 000 000 | 4 119 748
V. | Zúčtovanie opravky k opr.položke k majetku | 23 | 657 | 0 | 0
| Zúčtovanie opravných položiek | 23 | 659 | 35 782 940 | 0
H. | Zúčtovanie opravky k opr.položke k majetku | 24 | 557 | 0 | 0
| Tvorba opravných položiek | 24 | 559 | 400 000 | 500 000
VI. | Zmluvné pokuty a penále | 25 | 644 | 0 | 0
| Ostatné pokuty a penále | 25 | 645 | 0 | 0
| Výnosy z odpísanych pohľadávok | 25 | 646 | 0 | 0
| Ostatné prevádzkové výnosy | 25 | 648 | 10 680 038 | 3 370 000
I. | Dary | 26 | 543 | 0 | 0
| Zmluvné pokuty a penále | 26 | 544 | 58 701 | 0
| Ostatné pokuty a penále | 26 | 545 | 238 913 | 0
| Odpis pohľadávok | 26 | 546 | 0 | 0
| Ostatné prevádzkové náklady | 26 | 548 | 944 018 | 950 000
VII. | Prevod prevádzkových výnosov | 27 | 697 | 0 | 0
J. | Prevod prevádzkových nákladov | 28 | 597 | 0 | 0
* | Hosp.výsledok prevádzkový | 29 | | 95 377 614 | 114 566 461
VIII. | Tržby z predaja cenných papierov a vkladov | 30 | 661 | 0 | 0
K. | Predané cenné papiere a vklady | 31 | 561 | 0 | 0
IX. | Výnosy z finančných investícií | 32 | | 0 | 0
IX.1 | Výnosy z cenných papierov a vkladov | 33 | 665A | 0 | 0
IX.2 | Výnosy z ost.investič.papierov a vkladov | 34 | 665A | 0 | 0
IX.3 | Výnosy z ostatných finančných investícií | 35 | 665A | 0 | 0
X. | Výnosy z krátkodobého finančného majetku | 36 | 666 | 0 | 0
XI. | Zúčtovanie rezerv do finančných výnosov | 37 | 674 | 1 251 090 | 5 000 000
L. | Tvorba rezerv na finančné náklady | 38 | 574 | 5 000 000 | 6 000 000
XII. | Zúčtovanie oprav.položiek do finanč.výnosov | 39 | 679 | 0 | 0
M. | Tvorba oprav.položiek do finanč.nákladov | 40 | 579 | 0 | 0
XIII. | Výnosové úroky | 41 | 662 | 76 176 | 80 000
N. | Nákladové úroky | 42 | 562 | 68 737 946 | 87 991 000
XiV. | Kurzové zisky | 43 | 663 | 10 431 684 | 0
| Ostatné finančné výnosy | 43 | 668 | 105 | 0
O. | Kurzové straty | 44 | 563 | 7 442 504 | 0
| Ostatné finančné náklady | 44 | 568 | 7 437 607 | 8 128 295
XV. | Prevod finančných výnosov | 45 | 698 | 0 | 0
P. | Prevod finančných nákladov | 46 | 598 | 0 | 0
* | Hosp.výsledok z fin.operácií | 47 | | -76 859 002 | -97 039 295
R. | Daň z príjmov za bežnú činnosť | 48 | | 0 | 0
R.1 | Daň z príjmov za bežnú činnosť-splatná | 49 | 591 | 0 | 0
R.2 | Daň z príjmov za bežnú činnosť-odložená | 50 | 592 | 0 | 0
* | Daň z príjmov za bežnú činnosť r.48 | | | |
** | Hosp.výsledok za bežnú činnosť | 52 | | 18 518 612 | 17 527 166
XVI. | Výnosy zo zmeny metódy | 53 | 681 | 0 | 0
| Zúčtovanie rezerv | 53 | 684 | 0 | 0
| Ostatné mimoriadne výnosy | 53 | 688 | 58 550 | 0
| Zúčtovanie opravných položiek | 53 | 689 | 0 | 0
S. | Náklady na zmenu metódy | 54 | 581 | 0 | 0
| Manká a škody | 54 | 582 | 43 942 | 0
| Tvorba rezerv | 54 | 584 | 0 | 0
| Ostatné mimoriadne náklady | 54 | 588 | 8 059 922 | 6 000 000
| Tvorba opravných položiek | 54 | 589 | 0 | 0
T. | Daň z príjmov z mimoriadnej činnosti | 55 | | 0 | 0
T.1 | Daň z príjmov z mimoriadnej činnosti-splatná | 56 | 593 | 0 | 0
T.2 | Daň z príjmov z mimoriadnej činnosti-odložená | 57 | 594 | 0 | 0
* | Hosp.výsledok mimoriadny | 58 | | -8 045 314 | -6 000 000
U. | Prevod podielov na HV spoločníkom | 59 | 596 | 0 | 0
*** | Hosp.výsledok za účtovné obdobie | 60 | | 10 473 298 | 11 527 166
1.7	FINANČNÝ PLÁN NA ROKY 2002-2003
Plán na rok 2002 –2003 bol spracovaný podľa sortimentu a časového hľadiska tovarovej realizácie uvedeného v úsečkovom harmonograme výroby.
Základné vstupy použité pri tvorbe plánu (limity priameho materiálu, miezd, OPN, ceny a prepočítacie kurzy – 44 Sk/EUR) boli prevzaté z podkladov z obchodného plánu a cenových kalkulácií. PON boli prepočítané v položke finančných nákladov – úrokov,  aktuálnou úrokovou sadzbou p.a. a poplatkov za poistné. 

Na základe zreálnených plánových kalkulácii bol spracovaný plán rozpracovanej výroby. Percentuálna hodnota  prirážok (réžií) bola vypočítaná na základe vstupov – plánov nepriamych nákladov úsekov. Plánované réžie na rok 2002 sú 277,28% a na rok 2003 je 236,70%. 

Plán na rok 2002 bol spracovaný ako skutočnosť 1.-4. mesiaca 2002 a mesačné  plány 5.-12. mesiaca. Plán na rok 2003 bol spracovaný v ročnom objeme a vychádza z plánu rozpracovanej výroby v zmysle úsečkového harmonogramu a odhadu nepriamych nákladov zohľadňujúceho medziročný cenový nárast.

                                                                    Rok 2002                         Rok 2003
Plán výnosov                                          1.159.125.017 Sk             1.429.404.400 Sk
Plán nákladov                                         1.148.651.720 Sk             1.417.877.234 Sk
Plánovaný hospodársky výsledok                10.473.297 Sk                  11.527.166 Sk

Splnenie plánu je závislé na získaní financovania na stavbu lodných objektov. 
1.8	zhrnutie súčasného stavu spoločnosti
Nehmotný investičný majetok: je tvorený softwarom a oceniteľnými právami (účtovnícky program, SAP, splácaný v splátkach). Čo sa týka projektovej dokumentácie k výrobe lodí, SLKB ju nemá ocenenú a vedenú v účtovníctve, pretože súčasnú dokumentáciu vlastní SLK Shipyard, a. s. a SLKB ju využíva, z čoho môžu  v budúcnosti vyplývať riziká, resp. dodatočné v súčasnosti nekvantifikovateľné náklady. Licencie, resp. iné špeciálne doklady  a povolenia nie sú v odvetví potrebné.
Hmotný investičný majetok: základným problémom je, že SLKB nevlastní všetky fixné aktíva potrebné pre výrobu lodí, lebo plánovaný proces konsolidácie aktív sa neuskutočnil. Aktíva v znaleckej hodnote cca 396 mil. Sk si SLKB prenajíma od tretích osôb. Celkové náklady na  prenájom nehnuteľného a hnuteľného majetku sú v súčasnosti cca 24 mil. Sk ročne. Investície do HIM sa realizujú nie podľa potreby, ale podľa objemu voľných zdrojov, t. j. minimálne. 

Nehnuteľnosti: časť nehnuteľností je predmetom sporu so správcom konkurznej podstaty Slovenských lodeníc, a. s. – v konkurze. Časť nehnuteľností potrebných pre výrobu vlastnia iné subjekty, napr. spoločnosť Slovenská Dunajská Konštrukčná, a.s. vlastní nielen  hlavnú administratívnu budovu, ale aj mólo a pozemok, cez ktorý sa lodné teleso vytiahne z výrobnej haly a spustí do bazéna, kde je loď dostavaná. 
Obežné aktíva: sú tvorené zásobami, nedokončenou výrobou a pohľadávkami (kde k 30. 4. 2002 cca 32,5 % a k 31. 5. 2002 cca 34 % pohľadávok z obchodného styku bolo po  lehote splatnosti).

Vlastné imanie: je záporné z titulu dosiahnutej straty. Základné imanie je stále 1 mil. Sk.

Cudzie zdroje: pri základnom imaní 1 mil. Sk, SLKB  prakticky podniká len s cudzími zdrojmi, ktoré kryjú aj stratu  spoločnosti.

Krátkodobé záväzky:  72 % záväzkov klienta z obchodného styku k 30. 4. 2002 a 80 % k 31. 5. 2002 je po lehote splatnosti. Medzi ďalších veriteľov patrí daňový úrad, sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne a zamestnanci. Záväzky voči daňovému úradu a poisťovniam k 31. 5. 2002 presiahli sumu 37 mil. Sk.
Bankové úvery:
V prípade úverov od VÚB, a. s. a ISTROBANKY, a. s. si SLKB od januára 2002 neplní svoje záväzky z úverových zmlúv (istina ani úroky) a celková výška záväzkov klienta po lehote splatnosti k 31. 5. 2002 bola 17,5 mil. Sk.

Výsledovka: SLKB zatiaľ nemá dostatočné tržby na krytie nákladov. Optimálna by bola výroba cca 5-6 lodí ročne /tovarová výroba/ a 5 až 6 lodí /rozpracovaná výroba/  ( = 2 mld. tržieb).

Výrobný program súčasným problémom  SLKB nie je schopnosť vyrobiť lode a nájsť odberateľov, ale nemožnosť získať financovanie výroby. V nadväznosti na uzatvorené, resp. pripravované (v štádiu rokovania) kontrakty je možné predpokladať  dostatočné zmluvné zabezpečenie výroby na roky 2002 a 2003. Slabou stránkou je doterajšia orientácia SLKB prakticky výhradne na nemecký trh, čo síce v súčasnosti môže zabezpečiť klientovi dostatok tržieb, ale z dlhodobého hľadiska treba diverzifikovať riziko jedného dominantného teritória odbytu. 
Výrobné riziko predstavuje predovšetkým nekompletnosť stálych aktív a oblasť nehmotných aktív (schopnosť klienta vyvíjať nové typy lodí vo vlastnej réžii nemôžeme potvrdiť, prípadné zakúpenie dokumentácie však nie je problémom).

Rizikom je taktiež úplné prerušenie kontinuity výroby lodí, čo by mohlo znamenať, že od roku 2004 klient nebude mať žiadne nové zákazky.

Dodávateľsko-odberateľské vzťahy: objemovo najvýznamnejšie  subdodávky klient realizuje zo zahraničia. S niektorými subdodávateľmi neboli SLKB schopné nadviazať spoluprácu (z významnejších dodávateľov napr. US Steel), pretože evidovali vysoké dubiózne pohľadávky voči Slovenským lodeniciam, a. s. – v konkurze, ktoré sú nenávratné. V roku 2001 síce SLKB dokázali  získať dodávateľov všetkých potrebných komponentov, v prípade „druhého krachu lodenice v Komárne“ sa však dodávateľsko-odberateľské vzťahy neobnovia.

Noví odberatelia a teritóriá sú potrebné.

1.9	záver
Zhrnutie

•	Podnik má perspektívny podnikateľský plán na najbližšie obdobie 
•	V prípade udelenia štátnej záruky pôjde o jednu z najefektívnejšie použiteľných štátnych pomocí
•	Nepôjde o štátnu pomoc vo forme na záruky na úvery, ktorými sa splácajú staré úvery
•	Použitie tejto štátnej pomoci má opodstatnenie, lebo zabezpečuje návratnosť a podporuje projekt s rozvojovými programami
•	Udrží lodiarsku výrobu na Slovensku
•	Negatívne dôsledky neudelenia štátnej pomoci by boli veľmi vážne – stratu zamestnania pre najmenej 900 ľudí 
•	Vážne ohrozenie zamestnanosti kooperujúcich spoločností a dodávateľov 
•	Plné zachovanie počtu zamestnancov v kategóriách VR a NR