Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Národná stratégia regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 

Spôsob pripomienkového konania	bežný – 10 pracovných dní	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	115 / 41	
Počet vyhodnotených pripomienok	115	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	44 / 14 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	15 / 2 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	47 / 25 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)	MDPT SR – 16. 3. 2001 na úrovni GRS, rozpory boli odstránené
MPSVR SR – 16. 3. 2010 na úrovni GRS, rozpory boli odstránené
MP SR – listom MP SR z 19. 3. 2010 boli zásadné pripomienky preklasifikované na obyčajné 
ZMOS – 16. 3. 2010 na úrovni GRS, rozpor nebol odstránený
KSK – 16. 3. 2010 na úrovni GRS, rozpory boli odstránené
ÚV SR – 17. 3. 2010 na úrovni GRS, rozpory boli odstránené
MF SR – 17. 3. 2010 na úrovni GRS, rozpory neboli odstránené
                21. 4. 2010 na úrovni štátnych tajomníkov, rozpory boli odstránené	
Počet odstránených pripomienok	24	
Počet neodstránených pripomienok	1	

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Únia miest Slovenska 	 3 (3o,0z)	 	 	x 	
5 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
6 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
7 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	17 (9o,8z) 	 	 	 	
8 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
9 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
10 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 		 	x 	 	
11 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Košický samosprávny kraj 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
13 .	Bratislavský samosprávny kraj 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
14 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
15 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	2 (2o,0z) 	 	 	x 	
16 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
17 .	Žilinský samosprávny kraj 	5 (1o,4z) 	 	 	 	
18 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
19 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
20 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
21 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
22 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 6 (6o,0z)	 	 	x 	
23 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
25 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
26 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
27 .	Odbor Centrálneho verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
28 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
29 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	27 (12o,15z) 	 	 	 	
31 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
32 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
34 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
	SPOLU	115 (74o,41z) 	0 (0o,0z) 	8 	13 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	
	Nep – neprihliada sa	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
ÚRSO 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 1 
Odporúčame prvú vetu nahradiť textom, ktorý znie: 
„NUTS – zavedená vyhláškou Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 438/2004 Z. z., ktorou sa vydáva klasifikácia štatistických územných jednotiek v súvislosti s potrebami regionálnej politiky EÚ.“ 
 	O 	A	Text bol upravený.	
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 1 
Odporúčame vypustiť poslednú vetu poznámky. 
 	O 	A	Text bol vypustený.	
ŠÚ SR 	K prílohe 3 
V prílohe odporúčame ako východiskový rok uviesť posledné dostupné štatistické údaje. Za údaje uvádzané v cieľových rokoch 2020 a 2030 treba uviesť zdroj, resp. spôsob ich stanovenia (napr. EÚ SAV - kvalifikované odhady). 
 	O 	A	Text bol upravený. 	
ŠÚ SR 	K prílohám 3 a 4 
V prílohách odporúčame upraviť názvy tabuliek (napr. Ukazovatele monitorovania ekonomicko-sociálneho vývoja SR na národnej úrovni, Ukazovatele monitorovania ekonomicko-sociálneho vývoja na úrovni krajov SR). 
 	O 	A	Text bol upravený.	
ŠÚ SR 	K prílohe 4 
V prílohe za východiskový rok odporúčame uviesť posledné dostupné štatistické údaje a nie rok za ktoré sú dostupné. Pokiaľ nie sú urobené kvalifikované odhady za roky 2020 a 2030 (čo považujeme za nereálne) odporúčame upraviť tabuľku. 
 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
ŠÚ SR 	K materiálu 
Materiál s prílohami je veľmi rozsiahly a tým môžu zaniknúť podstatné strategické zámery o ktoré by malo predovšetkým ísť. 
 	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
ŠÚ SR 	K materiálu 
Kontrola správnosti číselných údajov vo vlastnom materiáli, kde je uvádzaný zdroj ŠÚ SR, vzhľadom na rozsah materiálu nie je ukončená . Na prípadné chyby ŠÚ SR upozorní MVRR SR v pracovnom styku v najbližších dňoch. 	O 	A	Chyby oznámené ŠÚ SR v čase do predloženia materiálu na rokovanie vlády SR boli upravené. 	
ŠÚ SR 	K materiálu 
V materiáli sú údaje za Hrubú pridanú hodnotu a Tvorbu hrubého fixného kapitálu v SKK zhodné s údajmi uvedenými na Portáli ŠÚ SR a preto k nim pripomienky nemáme. Hodnoty za Hrubú pridanú hodnotu v tis. Euro sú prepočítané použitím konverzného kurzu 30,126. Doteraz boli hodnoty z SKK na Euro prepočítavané priemernými výmennými kurzami NBS platnými za jednotlivé roky. Hodnoty za dané ukazovatele budú prepočítané konverzným kurzom a vystavené na portál ŠÚ SR v apríli 2010. Hodnoty uvedené v tab. 1-3 a 1-4 sú v Euro v stálych cenách, ktoré ŠÚ SR neprepočítava. Preto odporúčame v prípade tabuliek, kde sa údaje priamo z portálu ŠÚ SR nepreberajú, neuvádzať ako zdroj ŠÚ SR. 	O 	Nep	Nie je jasné, ku ktorým tabuľkám sa pripomienka vzťahuje.	
MZ SR 	V nadväznosti na prioritné oblasti rozvoja Slovenskej republiky, ktoré sa týkajú aj rezortu zdravotníctva (definované v častiach Ľudské zdroje, Zamestnanosť) upozorňujeme na skutočnosť, že zvýšenie dostupnosti, efektivity a kvality sociálnej infraštruktúry (t.j. naplnenie dlhodobej priority zahŕňajúcej aj zdravotníctvo, str. 39) – si bude vyžadovať nielen hľadanie doplnkových a podporných zdrojov (ktoré len čiastočne a v obmedzenom rozsahu dokážu riešiť problémy ľudských zdrojov v zdravotníctve), na ktoré je finančná časť materiálu zameraná, ale najmä systémové zabezpečenie potrebného objemu zdrojov (t.j. zohľadnenie skutočnej ceny práce v platbách za poskytnutú zdravotnú starostlivosť a zabezpečenie potrebného objemu zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zdravotných poisťovní), ktorým sa materiál (vrátane dopadov) bližšie nezaoberá. 

Z uvedeného dôvodu bude - z pohľadu ľudských zdrojov v zdravotníctve - do značnej miery sporná možnosť skutočného napĺňania priorít a cieľov národnej stratégie a hodnotenie jej realizácie podľa navrhovaného časového harmonogramu realizácie Národnej stratégie regionálneho rozvoja SR (časť 9.) 
Odôvodnenie: 
Jednou z priorít rezortu zdravotníctva je zabezpečenie a stabilizácia kvalifikovaných zdravotníckych pracovníkov potrebných na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v požadovanom rozsahu a kvalite (tak v rámci jednotlivých regiónov, ako aj z pohľadu jednotlivých druhov a odborov zdravotnej starostlivosti). Riešenie tohto problému si vyžaduje multifaktorálny prístup a zabezpečenie dostatočného objemu zdrojov. 

Problém nedostatku zdravotníckych pracovníkov ovplyvňujú viaceré skutočnosti: 
- vstup do EÚ a voľný pohyb zdravotníckych profesionálov, 
- všeobecný trend starnutia populácie, zvýšený dopyt po zdravotnej starostlivosti a nedostatok zdravotníckeho personálu (nielen v rámci členských krajín EÚ), 
- doba výchovy a náklady na výchovu zdravotníckych profesionálov, 
- úroveň zárobkov zdravotníckych profesionálov v porovnaní s inými štátmi alebo s inými rezortmi v SR (hlavný dôvod migrácie zdravotníckych profesionálov), 
- spôsob financovania zdravotnej starostlivosti (skutočné náklady na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, výška úhrady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, výška poistného za jednotlivé skupiny poistencov). 

Uvedené skutočnosti sa odrážajú aj v predloženom materiáli, ktorý medzi hlavnými disparitami v sociálno-spoločenskej infraštruktúre v rámci jednotlivých krajov uvádza značný odliv pracovných síl do zahraničia z titulu blízkosti hraníc, pričom za vysokokvalifikované pracovné sily nie sú náhrady (str. 47, 54, 61, 69, 77, 85, 94, 102) a potrebu zamerať strategické aktivity na rozvoj ľudských zdrojov s dôrazom aj na oblasť zdravotníckych služieb. 

Problémy, ktoré uvádza materiál (pokles pracujúcej populácie, potreba investície do ľudských zdrojov, nízka medziregionálna mobilita pracovných síl, spojená s obmedzenou možnosťou získavania bytov v miestach pracovných príležitostí so zhoršujúcou sa dopravnou obslužnosťou zaisťovania prostriedkami verejnej osobnej dopravy, významné rozdiely medzi okresmi v rámci niektorých krajov v príjmoch na obyvateľa) sú charakteristické pre rezort zdravotníctva. 

V rámci prioritných oblastí rozvoja SR 3.1. Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) - materiál uvádza, že sieť zdravotníckych zariadení prešla v posledných piatich rokoch najvýraznejšími zmenami v oblasti sociálnej infraštruktúry, ale jej efektívnosť, dostupnosť a kvalita sa na regionálnej úrovni výrazne nezlepšila (str. 15) a v oblasti verejného zdravia definuje hlavné ciele a priority (str. 16) a problémy/problémové oblasti, ktoré si na jednotlivých úrovniach vyžadujú prioritné riešenia (str. 17). Potreba efektívnej realizácie spolupráce medzi regiónmi a aktérmi jednotlivých odvetvových/sektorových politík je obsiahnutá v časti 4.2. Východiská stratégie (str. 36 – 37). 

Ľudské zdroje patria medzi dôležitý kapitál pri regionálnom rozvoji SR. Preto je potrebné zabezpečiť kvalitnú a dostupnú zdravotnú starostlivosť vo všetkých regiónoch SR. 
Priemerný vek všeobecných lekárov pre deti a dorast, ako aj všeobecných lekárov pre dospelých je veľmi vysoký, predovšetkým na vidieku. Preto jedným z dôležitých cieľov by malo byť zníženie priemerného veku lekárov v týchto odboroch a zabezpečiť ich dostatočný počet. 

Preto navrhujeme do predloženého materiálu doplniť: 

• do kapitoly 4.4. Prioritné oblasti regionálneho rozvoja, časť Ľudské zdroje, odsek Priority, bod „ podpora investícií do zdravotníctva“, 
• do strategických cieľov všetkých regiónov bod „zabezpečiť zvýšenú motiváciu a zlepšenie podmienok všeobecných lekárov pre deti a dorast, ako aj všeobecných lekárov pre dospelých“. 
 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
MH SR 	 Bez pripomienok. 	O 			
MS SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
OVA 	m. č. MVRR-2009-13676/62460-11-1 - 1. časť 
I. Návrh uznesenia: 
5. r.: „národná“ nahradiť „Národná“ 
A.1.: za „republiky“ doplniť bodkočiarku 
B.1., 2. r.: za „SR“ doplniť bodku 
B.2., 2. r.: detto 
B.3., 2. r.: za „rozvoja“ doplniť čiarku 
B.4., 2. r.: za „pôsobnosti“ doplniť bodku 

II. Predkladacia správa: 
ods. 6, 1. r.: „SR, pri“ nahradiť „SR pri“ 

III. Materiál: 
str. 3, ods. 2, 1. r.: „communitaire“ nahradiť „communautaire“ 
ods. 6, 2. zar., 2. r.: „republiky ako aj“ nahradiť „republiky, ako aj“ 
pozn.1, 3. r.: „Západné“ nahradiť „západné“ 
„Stredné“ nahradiť „stredné“ 
„Východné“ nahradiť „východné“ 
str. 4, ods. 4, 1. r.: „interaktívny a to“ nahradiť „interaktívny, a to“ 
str. 5, ods. 2, 2. r.: „k zabezpečeniu“ nahradiť „na zabezpečenie“ 
„SR založeného“ nahradiť „SR, založeného“ 
4. r.: „k eliminácii“ nahradiť „na elimináciu“ 
str. 6, ods. 1, 2. r.: „dopad“ nahradiť „dosah“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch, keď nejde o fyzický dopad 
str. 7, ods. 1, 3. r.: „pod..“ nahradiť „pod.“ 
str. 8, ods. 1, 2. r.: „na rôznych východiskových podmienkach“ nahradiť 
„od rôznych východiskových podmienok“ 
3. r.: „polohe a stupni“ nahradiť „polohy a stupňa“ 
ods. 2, 3. r.: „územno-správnych“ nahradiť „územnosprávnych“ 
5. r.: „zahrňujúcou“ nahradiť „zahrnujúcou“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
10. r.: „v rámci ktorého“ nahradiť „v ktorého rámci“ 
ods. 7, 2. zar., 2. r.: „diaľničnej) a to“ nahradiť „diaľničnej), a to“ 
str. 9, ods. 3, 4. r.: „pod..“ nahradiť „pod.“ 
ods. 4, 4. zar., 1. r.: „sektoru“ nahradiť „sektora“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
a gramatických pádoch, keď je v genitíve 
5. zar., 2. r.: za „firiem“ doplniť čiarku 
11. zar., 1. r.: „k štátom“ nahradiť „na štáty“ 
„hlavným“ nahradiť „na hlavné“ 
2. r.: „európskym dopravným koridorom“ nahradiť „európske 
dopravné koridory“ 
str. 10, ods. 1, 6. zar., 2. r.: „investorov a to“ nahradiť „investorov, a to“ 
ods. 2, 1. zar., 3. r.: medzi slová „viac ako“ vložiť čiarku 
ods. 4, 1. r.: medzi slovami „udržali, alebo“ vynechať čiarku 
6. r.: medzi slová „ekonomike založenej“ vložiť čiarku 
7. r.: medzi slová „vedomostiach musia“ vložiť čiarku 
8. r.: „k dosiahnutiu“ nahradiť „na dosiahnutie“ 
str. 11, ods. 7, 2. r.: „regiónov ako aj“ nahradiť „regiónov, ako aj“ 
str. 12, ods. 5, 1. r.: „2 vývoj“ nahradiť „2, vývoj“ 
str. 13, 3.1, ods. 2, 3. r.: „oblastiach ako sú“ nahradiť „oblastiach, ako sú“ 
„pod..“ nahradiť „pod.“ 
str. 15, ods. 2, 2. r.: „vytváraniu“ nahradiť „vytváranie“ 
ods. 3, 1. r.: medzi slová „školstva dochádza“ vložiť čiarku 
ods. 4, 2. r.: medzi slová „reformou spojenou“ vložiť čiarku 
ods. 7, 2. r.: „v poslednej dobe“ nahradiť „v poslednom čase“ 
Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády (bod 2.2.5, ods. (4)) vlastný materiál nemá presahovať spravidla 15 strán textu.  	O 	A	Text bol upravený.	
PPV 	Materiál 
1. V dokumente (napr. str.7) sa hovorí o procese odstraňovania regionálnych disparít. Podľa môjho názoru treba hovoriť o znižovaní, nie odstraňovaní. Rozdiely vždy boli a budú a nie je reálne predpokladať ich odstránenie, možné je len znižovanie. Obzvlášť markantné to bolo, je a bude v porovnaní Bratislavského kraja (vzhľadom na lokalizáciu hlavného mesta SR) s ostatnými krajmi SR  	O 	A	Text bol upravený.	
PPV 	2. V dokumente sa na viacerých miestach (napr. str. 8) konštatujú disparity medzi BK a ostatnými krajmi SR. Odporúčam doplniť, že je to jav bežný a logický v rámci celej EÚ (bezpochyby aj v širšom geografickom meradle)  	O 	A	Text bol upravený.	
PPV 	3. Variant č. 3 (napr. str. 11), ktorý vychádza z podpory rozvoja regionálnych centier spolu s miernou politikou súdržnosti hlavne prostredníctvom využitia podporných prostriedkov, ktoré nepôjdu na úkor silnejších regiónov, so súčinnosťou využitia podporných prostriedkov s vyššou efektivitou prostredníctvom regionálnej samosprávy (kvalitná regionálna politika vyšších územných celkov - predpokladaný synergický efekt) sa vyhodnocuje ako celkovo najvhodnejší. Jedným dychom (napr. str. 7) sa však konštatuje aj: Príležitosti pre rast sú vo všetkých typoch regiónov, ale musia sa súčasne podporovať všetky typy regiónov – rýchlo aj pomaly rastúce, konkurencieschopné i zaostávajúce. Podľa môjho názoru je tu zárodok budúceho rozporu: pri voľbe variantu č. 3 môže nastať stav, kedy nebudú podporené všetky regióny  	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Po dohode s ÚV SR bol rozporný text upravený nasledovne: „Príležitosti pre rast sú vo všetkých typoch regiónov. Podporené budú súčasne všetky typy regiónov, pričom budú využívané prostriedky, ktoré nepôjdu na úkor silnejších regiónov. Podpora bude realizovaná na základe princípu pomerného financovania z fondov EÚ  s dôrazom na reálny dopad a efektívnosť vynaložených finančných prostriedkov.“	
PPV 	4. V časti 3.1, str. 14, graf 1 odporúčam doplniť do názvu aj rok, ku ktorému sú údaje relevantné, k zdroju (ŠÚ SR) rovnako odporúčam doplniť rok  	O 	A	Text bol upravený.	
PPV 	5. V časti 3.2, str. 23 ods.1 nie je jasná prvá veta „Súčasná pomerne hustá sieť ciest je však z veľkej časti v nevyhovujúcom stave, pokiaľ ide o trasovanie, kvalitu povrchu a stav objektov je v uspokojivom stave“, ktorú odporúčam preformulovať  	O 	A	Text bol upravený. 	
PPV 	6. V časti 3.2, str. 27 ods.1 žiadam prvú časť vety preformulovať nasledovne „Na zabezpečenie dlhodobej konkurenčnej schopnosti ekonomiky SR bude nevyhnuté pripraviť alternatívy pre dostatočnosť a bezpečnosť dovozu ropy a plynu“  	Z 	A	Text bol upravený.	
PPV 	9. V časti 6, str. 107 žiadam podrobnejšie rozpracovanie tejto kapitoly, nakoľko zriadenie špecializovaného odborného pracoviska „metodického inštitútu“ zaoberajúceho sa oblasťou sociálneho, ekonomického a územného rozvoja regiónov si vyžaduje identifikáciu inštitútu (zriaďovateľ, sídlo), formu hospodárenia, podrobnejšie definovanie predmetu činnosti, personálne zabezpečenie, určenie doby na ktorú sa inštitúcia zriaďuje, atď. Súčasne pripomínam, že v zmysle § 9 písm. a) zákona č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR okrem iného zabezpečuje „inštitucionálne a organizačne realizáciu národnej stratégie“. Úloha B.2 návrhu uznesenia vlády SR nie je v rozpore s touto pripomienkou 	Z 	ČA	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Po dohode s ÚV SR bol text upravený nasledovne:
1.	Z návrhu uznesenia k Národnej stratégii regionálneho rozvoja SR bola pôvodná úloha B.2 vypustená.
2.	Kapitola 6. Inštitucionálne zabezpečenie a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie bude bližšie rozpracovaná. Nový návrh kapitoly bude obsahovať určenie právnej subjektivity inštitútu, úlohy a jeho financovanie. Zároveň bude upravená aj doložka vplyvov.
Po dohode na rozporovom konaní s MF SR na úrovni štátnych tajomníkov dňa 21. 4. 2010 bola do návrhu uznesenia doplnená úloha v znení: „zabezpečiť vytvorenie Metodického inštitútu pre rozvoj regiónov ako samostatného odborného útvaru v rámci organizačnej štruktúry Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja do 30. septembra 2011“. 	
PPV 	10. V časti 7, str. 109 + prílohy č. 3 a 4, národná úroveň ukazovateľov (príloha č.3) neodzrkadľuje dostatočne strategický cieľ a prioritné oblasti regionálneho rozvoja. Odporúčam národné ukazovatele doplniť, príp. aj výberom z kľúčových ukazovateľov na regionálnej úrovni (príloha č.4)  	O 	ČA	Na hodnotenie napĺňania strategického cieľa bude slúžiť okrem sledovania navrhnutých ukazovateľov na národnej aj sledovanie ukazovateľov na regionálnej úrovni. Ukazovatele na národnej a regionálnej úrovni boli rozšírené o environmentálne ukazovatele.	
PPV 	11. V časti 8, str. 110 žiadam doplniť podrobnejšie informácie ohľadom nedostačujúcich účelovo viazaných finančných zdrojov podpory regionálneho rozvoja SR. Taktiež žiadam doplniť väzbu Fondu na podporu regionálneho rozvoja zriadeného samostatným zákonom s §9 písm. g) podľa zákona č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja, v zmysle ktorého Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v oblasti regionálneho rozvoja „poskytuje finančný príspevok slovenským častiam euroregiónov a regionálnym rozvojovým agentúram v rámci Integrovanej siete regionálnych rozvojových agentúr“  	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Po dohode s ÚV SR bol text upravený nasledovne:
1.	Z návrhu uznesenia k Národnej stratégii regionálneho rozvoja SR bola pôvodná úloha B.3 vypustená.
2.	Kapitola 8. Finančný plán s určením zdrojov a foriem financovania bude bližšie rozpracovaná. Nový návrh kapitoly bude obsahovať návrh nového finančného nástroja,  ktorý by účinne koncentroval národné/verejné finančné zdroje určené na podporu regionálneho rozvoja. Zároveň bude upravená aj doložka vplyvov.

Spôsob poskytovania finančného príspevku MVRR SR slovenským častiam euroregiónov a regionálnym rozvojovým agentúram zaradených do IS RRA je upravený v § 13 a § 14 zákona  č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja.
	
PPV 	12. V časti 9, str. 111 žiadam doplniť chýbajúci termín predkladania správy o realizácii národnej stratégie do vlády SR, navrhujem „každoročne do 31. mája“  	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
PPV 	13. V časti Záver, str. 112-113 princípy východiskových kritérií pre využívanie integrovaného prístupu a horizontálnej koordinácie v rámci fondov EÚ, odporúčam odrážky 6 (partnerstvá) a 11 (medzinárodné partnerstvá a spolupráca) spojiť do jedného bodu  	O 	A	Text bol upravený.	
PPV 	14. Dokument ponúka variantné prognostické scenáre ďalšieho rozvoja regionálnej politiky. Kvalitne spracovaná príloha č. 2 je v kontexte celého dokumentu najfundovanejšou časťou, avšak bez patričného zužitkovania v stratégii, bez väzby na akékoľvek následné odporúčanie či rozhodnutie týkajúce sa výberu niektorého variantu. Odporúčam riešiť, napr. doplnením návrhu uznesenia  	O 	N	Z vypracovanej prognózy vychádza ako najvýhodnejší variantný scenár č. 3. Na základe uvedeného scenára boli v závere materiálu navrhnuté princípy fungovania  politiky súdržnosti EÚ v období po roku 2013. V súlade s týmito princípmi bude navrhnutá pozícia SR k politike súdržnosti EÚ po roku 2013.	
PPV 	15. V časti návrh uznesenia žiadam v úlohe B.1 zmeniť termín rozpracovania cieľov a priorít národnej stratégie „do 30. septembra 2011“. Uvedené je potrebné následne upraviť aj v ďalších častiach dokumentu. Súčasný termín do 1. januára 2012 považujem za hraničný, vzhľadom na začatie príprav programového obdobia 2014-2020  	Z 	N	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Prípravou programového obdobia po roku 2013 sa MVRR SR zaoberá už v súčasnosti. Do vlády SR bola predložená Rámcová pozícia SR k budúcnosti politiky súdržnosti. Predbežné stanovisko SR k budúcnosti politiky súdržnosti EÚ je v procese prípravy.
Pripomienka bola po vysvetlení zo strany MVRR SR stiahnutá ÚV SR.	
PPV 	16. Za mimoriadne dôležité považujem zabezpečovanie relevantných analytických a štatistických údajov na nižších úrovniach, ktoré podobne ako vo väčšine krajín EÚ v SR absentujú, resp. nie sú dostatočné. ŠÚ SR aktuálne poskytuje regionálnu databázu (RegDat), ktorá zahŕňa viaceré oblasti ekonomického vývoja. Z pohľadu priorít regionálnej politiky nie sú ani tieto štatistiky vyčerpávajúce. Žiadam doplniť návrh uznesenia o úlohu pripraviť systém vytvárania a zberu štatistických údajov až do úrovne okresov (LAU 1). Zodpovednosť MVRR SR v spolupráci so ŠÚ SR a ďalšími ÚOŠS, VÚC, ZMOS, profesnými asociáciami a zväzmi s termínom plnenia 31. decembra 2010  	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Návrh pripraviť systém vytvárania a zberu štatistických údajov až do úrovne okresov (LAU 1) bude doplnený do textu materiálu v častiach o inštitucionálnom zabezpečení realizácie národnej stratégie, systéme monitorovania a hodnotenia a časového harmonogramu realizácie národnej stratégie.	
PPV 	17. V časti návrh uznesenia žiadam úlohu B.4 v súčasnej fáze národnej stratégie vypustiť, nakoľko obsahuje len všeobecné priority a opatrenia prioritných oblastí regionálneho rozvoja. Podrobné rozpracovanie cieľov a priorít na úrovni LAU 1 bude predložené na rokovanie vlády SR v zmysle úlohy B.1  	Z 	N	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Predkladateľ považuje aj v tejto fáze národnej stratégie za potrebné, aby jednotlivé rezorty podľa svojej pôsobnosti zohľadňovali vo svojich sektorových politikách (koncepčných a strategických materiáloch) stanovené priority a ciele národnej stratégie.
Pripomienka bola po vysvetlení zo strany MVRR SR stiahnutá ÚV SR.	
PPV 	7. V časti 3.2, str. 29 ods. 2 delí regióny SR na základe hodnotenia konkurencieschopnosti. Prekvapilo ma zaradenie NSK do nízko konkurencieschopných regiónov  	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky. 	
PPV 	8. V časti 4.1, str. 36 žiadam definovanú dlhodobú víziu regionálneho rozvoja Slovenska z dôvodu neprimeraného oddelenia regiónov a štátu v oboch vetách preformulovať nasledovne „Slovensko ako krajina s vysokou kvalitou života občanov vo všetkých regiónoch. Regionálna politika umožňujúca každému regiónu využívať svoje danosti na prospech svojho trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja, a tým rozvoja Slovenskej republiky ako vysoko vyspelého, hospodársky, politicky a sociálne súdržného štátu, sebavedomého člena Európskej únie.“  	Z 	A	Text bol upravený.	
ZMOS 	K návrhu ako celku: 
Materiál požadujeme dopracovať v zmysle nasledovných pripomienok: 

1.K doterajšiemu procesu prípravy NSRR SR 
- doterajší proces nemožno považovať za proces v ktorom by sa vytvoril dostatočný priestor pre medzisektorovú a medzirezortnú spoluprácu 
- vzhľadom k tomu, že NSRR SR by mala byť oveľa komplexnejšia a významnejšia stratégia ako Národný strategický referenčný rámec na roky 2007 až 2013, z hľadiska znižovania regionálnych disparít a podpory regionálneho rozvoja, nedošlo ku kritickej diskusii o: vyhodnotení účinnosti existujúcich nástrojov zameraných na podporu regionálneho rozvoja; definovaní optimálnych nástrojov na podporu znižovania regionálnych disparít; úlohe inovácie a inovačných procesov v procesoch podpory znižovania regionálnych disparít a v procesoch podpory hospodárskeho rastu regiónov a územných sídiel 
- z procesného hľadiska by sa mali poradné a expertné orgány vlády pre oblasť regionálneho rozvoja permanentne zaoberať hodnotením účinnosti nástrojov určených pre podporu regionálneho rozvoja a iniciovaním nových nástrojov resp. aktualizáciou existujúcich nástrojov 

2.K obsahu návrhu NSRR SR 
- predložený materiál má značne akademický charakter, pričom v ňom absentuje definovanie konkrétnych podporných a motivačných nástrojov pre oblasť rozvoja regiónov a miestny rozvoj 
-analýzy a strategická časť sa exkluzívne dotýka len úrovne NUTS 3 – úrovne krajov. Úroveň obcí z hodnotenia úplne vypadla, čo je v rozpore s dikciou a definíciou regionálneho rozvoja, ktorý je definovaný v zákone č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja. Zákon č. 539/2008 Z. z. zďaleka nevymedzuje pri definícii národnej stratégie v §6 tak striktne, že sa má zaoberať iba úrovňou NUTS 3, ako je analytická a strategická časť skutočne spracovaná. Faktický tým dochádza k situácii, že potenciál a problémy miestneho rozvoja, ktoré sú súčasťou procesov regionálneho rozvoja, sa odsúvajú na vedľajšiu koľaj a nebudú zásadnejšie riešené v tomto strategickom dokumente vlády. Tým sa zavedie systémová chyba, lebo miestna dimenzia by tak mohla absentovať aj pri príprave programových dokumentov na čerpanie štrukturálnych fondov po roku 2013. Takýto prístup je neprípustný nakoľko regionálny rozvoj nie je len záležitosťou samosprávnych krajov, ale predovšetkým je spoluvytváraný rozvojom v miestnych podmienkach a miestnym potenciálom na úrovni obcí či vlastníckych štruktúr pôdy a nehnuteľností v území 
- v analytickej a strategickej časti dochádza k zjednodušovaniu pohľadov na nástroje a spôsoby riešenia podpory regionálneho rozvoja. Bagatelizuje sa aktívna úloha štátu pri znižovaní regionálnych disparít a preceňuje sa úloha podpory pólov rastu, či samosprávnych krajov v procesoch podpory regionálneho rozvoja. Podmienky regionálneho rozvoja sú spoluvytvárané predovšetkým miestnymi podmienkami, ktoré vytvárajú obce – napr. pre budovanie priemyselných parkov, v územnom plánovaní pri umiestňovaní strategických rozvojových investícii v území, pre zabezpečenie základných služieb v území a základnej infraštruktúry v území (likvidácia odpadu, dodávka pitnej vody, čistenia komunálnych odpadových vôd, dostupnosť úradov, zabezpečenie sociálnych služieb, základného školstva, vytváranie základných podmienok pre rozvoj turizmu v území, starostlivosť o čistotu a verejné priestranstvá, atď.) 
- preceňuje sa úloha zlučovania obcí v oblasti miestnej ekonomiky, pričom sa prehliadajú nástroje, ktoré definovala Koncepcia modernizácie územnej samosprávy, ktorú schválila Vláda SR 8. júla 2009 
- v časti 1. Úvod a metodika – strategickej časti návrhu NSRR SR sa uvádza, že absentuje teoreticky model postupu spracovania regionálnej stratégie resp., že nie je dostupná literatúra, ktorá by to popisovala. Úplne sa pritom prehliada fakt, že zákon o podpore regionálneho rozvoja popisuje podrobnú osnovu programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja, ktorá plní funkciu regionálnej stratégie. Tento stav vedie k záveru, že spracovatelia strategickej a analytickej časti len vo veľmi malej miere reflektovali nové znenia zákona o podpore regionálneho rozvoja, ktorý vytvára úplne nový a dostatočný rámec pre spracovanie regionálnej alebo miestnej rozvojovej stratégie vo forme PHSR kraja alebo PHSR obce. Naopak spracovatelia navrhujú novú metodiku a ďalší dokument, čo vedie k duplicitám procesov a znižovaniu efektivity plánovacích procesov. Preceňuje sa úloha samosprávnych krajov vo vytváraní stimulov pre podnikateľské prostredia. Hlavné nástroje na poskytovanie stimulov pre podnikateľské prostredie je dnes v rukách obcí, či už ide o miestne dane, pozemky a ľudské zdroje. 

3.K využitiu strategických dokumentov ZMOS v NSRR SR 
V priestoroch Úradu vlády SR v Bratislave bolo podpísané 13. februára 2009 Memorandum o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť (ďalej len „Memorandum“) medzi vládou SR a Združením miest a obcí Slovenska (ZMOS). Ako uvádza Memorandum, obdobie hospodárskej krízy vyžaduje od všetkých subjektov solidárnejšie a, pri rešpektovaní princípu subsidiarity, aktívnejšie podieľanie sa na riešení dopadov krízy v záujme obyvateľstva, udržania ekonomiky a hospodárskeho rastu. Právnické a fyzické osoby musia vynakladať všetko úsilie na to, aby tlmili dopady tejto krízy, jej priebeh a dôsledky na občanov i ekonomiku. V tejto oblasti je nezastupiteľná úloha samospráv, najmä miest a obcí. 

ZMOS v tejto súvislosti spracovalo a na XIX. sneme ZMOS v máji 2009 prerokovalo komplexný strategický dokument - Opatrenia ZMOS súvisiace s riešením hospodárskej krízy a rozvojom miest a obcí (Komunálny balíček), ktoré vytvárajú solídny základ tak pre elimináciu dopadov hospodárskej krízy, ale aj definujú konkrétne nástroje na znižovanie regionálnych disparít a podporu hospodárskeho rastu obcí a celých regiónov. Dokument pritom vychádza zo základných hospodárskych charakteristík súčasného obdobia ku ktorým patria: 
- zvyšovanie miery evidovanej nezamestnanosti vplyvom finančnej a hospodárskej krízy, 
- nedostatok inovačných procesov v hospodárstve, 
- pokles rastu HDP a pokles výberu daní s dopadom tak pre štát, ako aj územnú samosprávu, 
- nedostatok príležitostí na systémové uplatnenie znevýhodnených skupín obyvateľstva, 
- značné regionálne rozdiely medzi sídlami a regiónmi a vnútri regiónov, 
- rozdielna ekonomická výkonnosť a dostupnosť pracovných príležitostí v regiónoch, 
- vysoká závislosť ekonomiky od exportu sa ukazuje v čase krízy ako dočasnou nevýhodou, 
- nedostatočne využitý prirodzený rozvojový potenciál miest, obcí a regiónov, 
- na nepriaznivý vývoj mala vplyv energetická kríza (výpadok dodávky plynu) a negatívny vplyv môže mať aj séria prípadných prírodných pohrôm (povodne, víchrice, sucho a pod.) a ich dopady. 

Vyššie uvedený materiál ZMOS (Komunálny balíček) má nasledovnú štruktúru: 
- Opatrenia v súvislosti s riešením dopadov na rozpočty miest a obcí 
- Opatrenia súvisiace s čerpaním fondov EÚ a rezortných podporných nástrojov na Slovensku pre mestá a obce 
- Ekonomický program miest a obcí pre rozvoj zamestnanosti 
- Návrh koncepčných a legislatívnych opatrení 
- Zriadenie Domu územnej samosprávy 

V oblasti Ekonomického programu miest a obcí pre rozvoj zamestnanosti v rámci materiálu Komunálny balíček definuje ZMOS rozvojové nástroje a opatrenia v desiatich nasledovných oblastiach: 
- Revitalizácia hnedých parkov 
- Komplexný rozvoj turizmu 
- Plošná realizácia opatrení protipovodňovej prevencie, obnovy a tvorby životného prostredia 
- Energetické hospodárstvo obcí, energetické úspory a obnoviteľné zdroje energie 
- Odpadové hospodárstvo obcí, separovaný zber a likvidácia divokých skládok v obciach 
- Zabezpečenie dostupného čistenia komunálnych odpadových vôd pre všetky obce 
- Obnova, údržba a dobudovanie miestnych komunikácií 
- Regenerácia sídiel - bytová výstavba, dobudovanie občianskej vybavenosti, obnova a údržba zelene a verejných priestranstiev 
- Rozvoj miestnej kultúry a športu 
- Skvalitňovanie strategického plánovania a rozvoj informatizácie na miestnej úrovni 

Súhrn všeobecných zásadných pripomienok ZMOS k návrhu materiálu: 
- začleniť miestnu úroveň – úroveň obcí do analytickej a strategickej časti NSRR SR. Vyhnúť sa pritom individuálnym analýzam (ktoré sú už riešené v územno-plánovacej dokumentácii a PHSR obcí), ale zamerať sa na rámcové podmienky vytvárané na národnej úrovni a regionálnej úrovni (prostredníctvom dotačných a podporných, priamych a nepriamych podporných nástrojov vrátane rezortných a prierezových politík) na: elimináciu a znižovania vnútro-regionálnych disparít a na podporu identifikácie rozvojového potenciálu územia a jeho zhodnotenia 

- podstatne lepšie a citlivejšie vyvážiť scenáre podpory rozvoja regiónov a obcí v nich, ktoré by na jednej strane využívali potenciál rozvoja väčších sídiel a na druhej strane by zhodnocovali rozvojový potenciál aj malých a stredných sídiel a eliminovali vnútorné disparity v regiónoch 

- je neprimerané uvažovať o posilňovaní kompetencií samosprávnych krajov na úkor kompetencií obci, najmä ak sa v súčasnosti už stabilizoval systém kompetencií a systém ich financovania po realizácii doterajších fáz decentralizácie verejnej správy a fiškálnej decentralizácii 

- rozpracovať súbor konkrétnych nástrojov, ktorými sa bude podporovať regionálny rozvoj, a definovať oblasti súvisiacich štrukturálnych reforiem ako napr. dokončenie reformy štátnej správy (rezortov a ich inštitúcií); reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky jej smerovaním k integrovanému manažmentu vodných zdrojov, pôdneho fondu a podpory rozvoja vidieckeho priestoru vrátane realizácie adaptačných opatrení na zmeny klímy; evaluácia účinnosti rezortných dotačných a podporných nástrojov vrátane vplyvu fondov EÚ určených pre SR a harmonizácia dotačných nástrojov jednotlivých rezortov a VÚC; integrované prístupy v oblasti riešenia najpálčivejších problémov (dlhodobá nezamestnanosť, marginalizované rómske komunity, informatizácia spoločnosti a verejnej správy, optimalizácia hospodárskeho rastu pri zachovaní podmienok udržateľného rozvoja - dlhodobo silný hospodársky rast bez degradácie prírodných zdrojov, devastácie sídiel, ich kultúrneho dedičstva a neudržateľného vyprázdňovania vidieka) 

- začleniť strategické dokumenty ZMOS do analytickej a strategickej časti návrhu NSRR SR 

- vytvoriť a zabezpečiť dostatočný prezentačný priestor pre vyššie uvedené podnety a pripomienky ZMOS a konzultačný priestor s riešiteľským tímom NSRR SR na ich zapracovanie do návrhu NSRR SR. 
  
Pripomienky k jednotlivým častiam návrhu NSRR SR 
Materiál požadujeme dopracovať v zmysle uvedených pripomienok: 

1. Ľudské zdroje 
Absentuje problematika riešenia rozvoja: 
- marginalizovaných rómskych komunít 
- živnostenského podnikania (úloha malých podnikov) 
- začleňovania dlhodobo nezamestnaných do pracovného procesu 

2. Ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť 
- absentuje zmienka o zvyšovaní konkurencieschopnosti v turizme, kde existuje potenciál zvýšenia jeho podielu na HDP zo súčasných cca 2,8 % na cca 8 až 9 % v horizonte 10 až 15 rokov, čo by znamenalo medziročný rast toto odvetvia na HDP minimálne o pol percenta 
- absentuje akékoľvek hodnotenie negatívneho vplyvu klientelizmu, korupcie a netransparentných procesov v procesoch prideľovania štátnych dotácií (vrátane finančnej pomoci EÚ) a v procesoch verejného obstarávania na rast konkurencieschopnosti SR na znižovanie regionálnych disparít. Absentuje tiež hodnotenie administratívnej záťaže procesov predkladania, realizácie a zúčtovania projektov a poskytnutých dotácií 

3. Výskum, vývoj, inovácie – znalostná ekonomika 
- inovačné procesy sú značne brzdené stavom súčasných výskumno-vývojových inštitúcií, najmä štátnych, ktoré v mnohých prípadoch blokujú progresívne prístupy k inovačným riešeniam, výskumu a vývoju 

4. úplne sa prehliada obrovský inovačný potenciál Koncepcie integrovaného manažmentu vodných zdrojov Združenia miest a obcí Slovenska, ktorý vedie k reforme systému vodného hospodárstva a manažmentu pôdneho fondu v súlade s najnovšími a najmodernejšími politikami EÚ v oblastiach ako sú – ochrana pred povodňami a suchom, adaptačné opatrenia na zmeny klímy, boj proti pôdnej erózii, rozvoj vidieckeho priestoru, implementácia Európskeho dohovoru o krajine a finančne najefektívnejšia implementácia klimaticko-energetického balíčka pri zachovaní vysokého tempa hospodárskeho rastu a priemyselného rozvoja krajiny 

5. Technická a sociálna infraštruktúra 
- absentuje zmienka o možnostiach zásadného zníženia nákladov na obstarania základnej infraštruktúry v oblasti životného prostredia ako napríklad lacnejšie zabezpečenie čistenia odpadových vôd, ale aj účinne a finančne úsporné možnosti znižovania povodňových rizík a hospodárskych škôd, ktoré z nich vyplývajú 
- občianska infraštruktúra územia (školská, zdravotnícka, kultúrna a sociálna) je popísaná len veľmi povrchne 

6. Ochrana životného prostredia 
- absentuje presnejšia zmienka o úlohe obnoviteľných zdrojov energie, o mechanizme na likvidáciu starých environmentálnych záťaží a efektívnom systéme zonácie, ochrany a využívania chránených prírodných území 
- absentuje väzba na implementáciu Rámcovej smernice o vode a Povodňovej smernice 

7. Využitie kultúrneho dedičstva a prírodného potenciálu – turizmus 
- prehliada sa úloha a význam pamäťových a fondových inštitúcií (múzeá, galérie, knižnice, archívy a pod.) v procese zvyšovania konkurencieschopnosti sídiel, rozvoja ľudských zdrojov a inovačných procesoch, ktoré súvisia s Lisabonskou stratégiou (znalostná ekonomika) ako aj procesmi TUR 
- prehliada sa príprava zákona o turizme a systémové opatrenia, ktoré navrhuje tento pripravovaný zákon zaviesť 
- absentuje dôraz na potrebu ochrany kultúrneho dedičstva, revitalizácie poškodených a zanikajúcich pamiatkových objektov, ochranu identity a autenticity sídiel, absentuje väzba na výchovno-vzdelávací proces a procesy sústavného mapovania kultúrnych, historických a spoločenských javov, vecí a udalostí v území, ktoré spoluvytvárajú znalostnú bázu sídiel, znalostnú bázu regiónov a znalostnú bázu spoločnosti 
- medzi hodnotenými strategickými dokumentmi chýba zmienka o Stratégii rozvoja osvetovej činnosti, ktorú schválila vláda SR na svojom zasadnutí dňa 15. apríla 2009. Rovnako v dokumente absentujú vládou schválené stratégie pre oblasť knihovníctva, múzeí a galérií, archívov či oblasť digitalizácie audiovizuálneho dedičstva. 

8. Sídelná štruktúra a jej význam v regionálnom rozvoji 
- absentuje zmienka o úlohe a význame regenerácie sídiel a revitalizácie hnedých parkov 

9. Vývojové tendencie v regionálnej štruktúre: 
- zameranie poľnohospodárstva iba na produkčné funkcie pôdy bez podpory zachovania ekosystémových funkcií pôdy a pôdneho fondu je neudržateľné a vedie k nadmernej pôdnej erózii, degradácii pôd a zvyšovania povodňových rizík a rizík sucha 
- viaceré navrhované riešenia sú nereálne, pretože uvažujú s významnou úlohou a angažovanosťou samosprávnych krajov, ktoré nemajú väčšinu kompetencií ani nástrojov na stimulovanie hospodárskeho rozvoja v regiónoch, zatiaľ čo úloha obcí a spolupráca s nimi je prehliadaná 

10. Východiská stratégie 
- NSRR SR má riešiť odstránenie najdôležitejších ekonomických a sociálnych príčin nerovnomerného rozvoja, nie ich dôsledky 
- absentuje transparentná zmienka o úlohe obcí a ich ekonomickej úlohe v procesoch regionálneho rozvoja 

11.Tematické zameranie a priority regionálneho rozvoja SR: 
- do jednotlivých prioritných oblastí je potrebné premietnuť pripomienky ZMOS uvedené v tomto stanovisku 
- táto časť dokumentu málo popisuje kľúčovú úlohu národnej úrovne (ÚOŠS), či už v oblasti podporných a motivačných mechanizmov alebo rezortných politík (v kontexte medzirezortnej a medzisektorovej spolupráce – integrovaný prístup), ktoré majú rozhodujúci vplyv na vytvorenie priaznivých podmienok a vhodných nástrojov pre rozvoj regiónov a elimináciu územných disparít. Ak sa však má uplatniť a využiť táto kľúčová úloha rezortov je potrebné, aby prebiehal permanentný dialóg kľúčových partnerov, sektorov a rezortov v súvislosti s tvorbou a implementáciou národnej stratégie regionálneho rozvoja. Toto sa ukazuje byť zatiaľ najslabším článkom doterajšieho procesu tvorby návrhu NSRR SR, hoci má rozhodujúcu úlohu na úspešnosti celého procesu prípravy tohto strategického dokumentu. 
	Z 	ČA	
Po dohode na rozporovom konaní ZMOS zaslalo dňa 29. 3. 2010 návrh textu na zapracovanie do materiálu v zmysle vznesenej pripomienky. Zapracovanie uvedeného návrhu ZMOS-u v materiáli malo zabezpečiť komplexné doplnenie materiálu o miestnu úroveň a tým odstrániť tento zásadný rozpor so ZMOS-om.
MVRR SR z väčšej časti akceptovalo zaslaný návrh, aj napriek tomu ZMOS naďalej trvá na jednej zásadnej pripomienke, a to k materiálu ako celku. Podľa ZMOS návrh stratégie nezohľadňuje v dostatočnej miere dimenziu obcí a má nedostatky z hľadiska súladu so zákonom o podpore regionálneho rozvoja. 
Problematika miestnej úrovne bude vo väčšej miere zohľadnená v rozpracovaní národnej stratégie na úroveň LAU 1.	
ŽSK 	 
na str. 21 – do rozčlenenia regiónov do kategórií a) až c) doplniť do príslušnej kategórie aj regióny Nitra a Žilina 
Odôvodnenie: jasnosť a prehľadnosť materiálu 	Z 	A	Text bol upravený.	
ŽSK 	 
na str. 79, odsek o doprave navrhujeme doplniť vetu: "Pre trvaloudržateľný hospodársky a sociálny rast Žilinského kraja je potrebné dobudovať nadradenú dopravnú infraštruktúru v trase multimodálnych koridorov Va a VI a siete T-ENT." 

Odôvodnenie: dobudovanie kvalitnej dopravnej infraštruktúry v Žilinskom kraji považujeme za základný predpoklad ďalšieho rozvoja kraja. 	Z 	A	Text bol upravený.	
ŽSK 	 
na str. 8O, časť Hlavné faktory rozvoja -v technickej infraštruktúre doplniť dopravné prepojenie Krakow - Budapešť 
Odôvodnenie: v zmysle platnej paneurópskej dopravnej siete,  	Z 	A	Text bol upravený.	
ŽSK 	 
na str. 8O - disparity -v technickej infraštruktúre navrhujeme doplniť: nedobudovanosť dopravnej infraštruktúry nadregionálnej úrovne, 

Odôvodnenie: Ide o významnú prekážku v rozvoji regiónu, ktorá je aj súčasťou spracovaných SWOT analýz (aj PHSR ŽSK 2007-2013) a súvisí aj s najväčším nevyužitým potenciálom spomínaným na strane 81 – strategická poloha 	Z 	
A	Text bol upravený.	
ŽSK 	 
- na str. 81 - Strategické ciele: vetu "regionálna dostupnosť a kvalita služieb..." upraviť nasledovne :"nadregionálna a regionálna dopravná dostupnosť a kvalita služieb...  	O 	A	Text bol upravený.	
MŽP SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MF SR 	Pripomienka všeobecného charakteru 
Ministerstvo financií SR malo byť zapojené do prípravy predmetného dokumentu a z tohto dôvodu menovalo svojho zástupcu aj do pracovnej skupiny k jeho príprave. Napriek tejto skutočnosti bola Ministerstvu financií SR zaslaná na vyjadrenie len analytická a strategická časť dokumentu. Ostatné časti dokumentu nám boli predložené až v rámci medzirezortného pripomienkového konania, čo považujeme za nedostatok v rámci jeho prípravy, nakoľko dôležité aspekty, ako spôsob a zdroje financovania, ako aj inštitucionálne zabezpečenie jeho realizácie neboli vzájomne odkonzultované a dohodnuté vopred.  	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
MF SR 	K časti 6 Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie 
Nesúhlasím so zriadením Metodického inštitútu pre rozvoj regiónov. Vytváranie ďalších inštitúcií nie je v súlade so zámerom vlády na zefektívnenie štátnej správy. Z predloženého materiálu nie je zrejmé, na akej platforme má táto inštitúcia fungovať a nie je definované, v rámci akej právnej formy má hospodáriť. Vo vzťahu k úlohám, ktoré by mal v zmysle materiálu Metodický inštitút plniť, uvádzam, že podľa môjho názoru je možné, aby výkon týchto činností zabezpečilo v plnom rozsahu priamo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR. 

Nadväzne na uvedené je potrebné upraviť materiál a vypustiť aj úlohu v bode B.2. návrhu uznesenia vlády SR.  	Z 	A	Na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 rozpor nebol odstránený. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní na úrovni štátnych tajomníkov dňa 21. 4. 2010. 
Kapitola 6 Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie, časť, ktorá hovorí o zriadení metodického inštitútu bude upravená nasledovne: „Metodický inštitút by mal byť zriadený ako samostatný odborný organizačný útvar MVRR SR. Finančné prostriedky na zabezpečenie zriadenia metodického inštitútu a jeho činnosť navrhujeme vyčleniť z vlastnej rozpočtovej kapitoly MVRR SR.“  
Pôvodná úloha B.2 návrhu uznesenia vlády SR bude upravená nasledovne: „zabezpečiť vytvorenie Metodického inštitútu pre rozvoj regiónov ako samostatného odborného útvaru v rámci organizačnej štruktúry nástupníckej organizácie Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja do 30. septembra 2011“.	
MF SR 	K časti 8 Finančný plán s určením zdrojov a foriem financovania 
Znenie časti 8 považujeme za nedostatočné, nakoľko nekorešponduje s jej názvom. Materiál neobsahuje žiadny finančný plán ani určenie výšky zdrojov. Samotné zdroje a formy financovania sú uvedené len formou odrážok bez ich detailnejšieho rozpisu. 	O 	N	Kapitola 8 bola vypracovaná indikatívne, nakoľko konkrétny finančný plán a výška zdrojov bude môcť byť stanovená až po vypracovaní samostatného materiálu k metodickému inštitútu, prípadne po harmonizácii existujúcich dotačných nástrojov.	
MF SR 	K časti 8 Finančný plán s určením zdrojov a foriem financovania 
Nesúhlasím so zriadením Fondu na podporu regionálneho rozvoja SR. Rovnako ako pri Metodickom inštitúte pre rozvoj regiónov, vytváranie ďalších inštitúcií nie je v súlade so zámerom vlády na zefektívnenie štátnej správy. Z predloženého materiálu nie je zrejmé, na akej platforme má tento fond fungovať a nie je definované, v rámci akej právnej formy má hospodáriť. Z atribútov činnosti fondu – poskytovanie úverov a nenávratných finančných príspevkov nepriamo vyplýva, že by mohlo ísť o štátny účelový fond, čo nie je z pohľadu Ministerstva financií SR priechodné, keďže zámerom v rámci reformy verejných financií bolo znížiť počet štátnych fondov a ich činnosti preniesť na ústredný orgán a nie zriaďovať fondy nové. Zakladaním nových štátnych, resp. iných fondov s legislatívne podporeným financovaním sa negujú výsledky dosiahnuté reformou verejných financií v oblasti mimorozpočtových fondov realizovanou Ministerstvom financií SR v súlade s odporúčaním Svetovej banky. Zriaďovanie fondov spôsobuje rozdrobenosť verejného sektora, problémy s transparentnosťou, stratu efektívnej kontroly nad hospodárením a zdrojmi, duplicitu v činnostiach fondov a štátneho rozpočtu a komplikuje štruktúru riadenia a rozhodovania. 

Okrem uvedeného, ak by malo byť hlavným cieľom Fondu na podporu regionálneho rozvoja poskytovanie úverov a nenávratných finančných príspevkov na financovanie projektov, je zbytočné zriaďovať takýto fond, nakoľko obce a samosprávne kraje ako subjekty na uskutočňovanie regionálnej politiky v územiach majú legislatívne možnosti prijímať úvery od bankových inštitúcií ako aj prijímať nenávratné finančné príspevky od iných subjektov. 

Takisto nesúhlasím s odôvodnením návrhu na vytvorenie osobitného finančného nástroja Fondu na podporu regionálneho rozvoja z dôvodu nedostatku účelovo viazaných finančných zdrojov v oblasti podpory regionálneho rozvoja SR. Zriadením fondu sa nezabezpečí zvýšenie finančných prostriedkov na podporu regionálneho rozvoja a jeho zriadenie nie je možné považovať za systémové riešenie. 

Nadväzne na uvedené je potrebné upraviť materiál a vypustiť aj úlohu v bode B.3. návrhu uznesenia vlády SR. 
 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010 odstránený.
Po dohode s MF SR bol text upravený nasledovne:
1.	Z návrhu uznesenia bola úloha B.3 vypustená.
2.	Text kapitoly 8 bol upravený tak, že v rámci tejto kapitoly bol vypustený návrh vytvorenia fondu na podporu regionálneho rozvoja a  zapracovaný bol návrh integrovať finančné prostriedky z existujúcich dotačných programov do jedného finančného nástroja prostredníctvom ktorého by mohli byť financované integrované rozvojové projekty súvisiace s realizáciou cieľov a priorít národnej stratégie.
	
MF SR 	K doložke o posúdení vplyvov 
Z predloženej doložky o posúdení vplyvov nie je jednoznačné, či z návrhu vyplývajú dôsledky na štátny rozpočet. V prvom odseku sa konštatuje, že samotná stratégia a jej obsah nezakladá priame finančné požiadavky na štátny rozpočet. Zároveň sa v druhom odseku uvádza, že požiadavku na čerpanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu v nasledujúcich rokoch vyvolá realizácia úloh vyplývajúcich z návrhu uznesenia vlády SR k národnej stratégii. Vzhľadom na uvedené žiadam doložku dopracovať o vyčíslenie rozpočtových dôsledkov na rozpočet verejnej správy v štruktúre podľa platnej rozpočtovej klasifikácie v súlade s § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a smernicou na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. Súčasne žiadam uviesť návrh na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytkov príjmov štátneho rozpočtu. 	Z 	A	Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 17. 3. 2010. 
Text doložky vplyvov bol upravený.	
MV SR 	návrh uznesenia vlády SR 
v bode 4 posúdiť uvedenie nositeľov úloh, pretože medzi ministrami sú aj ďalší podpredsedovia vlády – napr. minister vnútra, minister školstva 	O 	N	Pod pojmom ministri sú zahrnutí aj ministri, ktorí sú zároveň aj podpredsedovia vlády.	
MV SR 	predkladacia správa 
v prvej časti predkladacej správy na strane 6 a 7 by mohla byť uvedená všeobecná definícia pojmu región, tak ako to vyplýva zo zákona o podpore regionálneho rozvoja, prípadne ďalších usmernení 	O 	N	Predkladateľ nepovažuje za potrebné uvádzať definíciu regiónu uvedenú v zákone duplicitne aj v tomto materiáli. 	
MV SR 	materiál 
V prognostických scenároch na str. 11 (ale postupne v texte aj na str. 26, 31, 36, 37) sa používajú slová bude, budú. Skôr by bolo vhodnejšie používať slovné spojenia „by sa malo, by sa mali“. 	O 	N	Prognostické scenáre pracujú s alternatívami budúceho vývoja, preto sa používa budúci čas. Podmienený spôsob je vyjadrený implicitne.	
MV SR 	materiál 
na str. 18 by bolo potrebné doplniť pred slovo "miest" slovo "pracovných" 	O 	A	Text bol upravený.	
MV SR 	materiál 
na str. 107 by bolo vhodné doplniť aj text, aká úloha (úlohy) vyplýva pre obce pri spracovávaní a aktualizácii programov hospodárskeho a sociálneho rozvoja 	O 	A	Text bol upravený.	
MV SR 	materiál 
na str. 107 v texte, ktorý sa týka metodického inštitútu, dávame na zváženie, či by nemal spolupracovať aj pri návrhoch a aplikácii nástrojov a opatrení na zabezpečovanie žiaduceho regionálneho rozvoja 	O 	N	Text v súvislosti s Metodickým inštitútom bol upravený, podrobnejšia vecná pôsobnosť metodického inštitútu bude predmetom osobitného materiálu.	
MV SR 	materiál 
Upozorňujeme na to, že „k návrhu stratégie“ budú dôležité stanoviská VÚC, nakoľko ich charakteristiky a smerovanie do budúcnosti predstavujú značnú časť obsahu dokumentu.  	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
MV SR 	material 
Odporúčame posúdiť, či pri prehľadoch, grafoch, kde je správne uvádzaný zdroj, tento zdroj bližšie nešpecifikovať, pretože budúca práca s týmto materiálom sa týka širokého okruhu subjektov. 	O 	A	Pre konzistentnosť materiálu predkladateľ považuje za postačujúce uvádzanie zdroja a  roku.	
MV SR 	materiál 
V texte, kde sú uvádzané finančné čiastky v korunách, dávame na posúdenie, či ich neprepočítať a používať len jednu menu euro. 	O 	N	V čase pôvodu údajov spred 1. 1. 2009 platil iný kurz ako konverzný, preto nie je vhodné tieto údaje prepočítavať.	
MV SR 	príloha 
Na str. 27 poznamenávame, že štátna správa sa uskutočňuje aj na obvodnej úrovni, aj keď na tomto stupni nepracuje samospráva. Takto s vysvetlením je potrebné upraviť text. K textu uvedenému v treťom odstavci na tejto strane poznamenávame, že krajské úrady boli zrušené len v pôsobnosti MV SR, ale nie v inej rezortnej štátnej správe. 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
MV SR 	príloha 
V časti od str. 27 týkajúcej sa finančných tokov chýba aspoň stručná zmienka o finančnej situácii v obciach – napr. koľko, akú čiastku tvoria rozpočty obcí, aký je trend, aké sú príjmy, výdaje atď. 	O 	N	V prílohe sa mapuje hospodársky vývoj na úrovni regiónov.	
MV SR 	príloha 
V prílohe č. 3 chýba stručné uvedenie tabuliek, zámer ich prezentácie (aj keď je to čiastočne vyjadrené v texte). 	O 	N	Predkladateľ nepovažuje za potrebné uvádzať textové uvedenie tabuliek v prílohách 3 a 4.	
MV SR 	všeobecná pripomienka 
Ide o spracovanie významného strategického materiálu, ktorý má svoju logiku, previazanosť vnútorného obsahu, bohaté a zaujímavé informácie, prehľadnosť a náležitú vypovedaciu schopnosť. Odporúčame zvážiť, či po schválení národnej stratégie vo vláde SR neinformovať o nej (a tiež predkladať aj odpočet plnenia úloh) v Národnej rade SR. 	O 	ČA	Vzhľadom na zámer rozpracovať národnú stratégiu na úroveň LAU 1, navrhujeme podávať informáciu NR SR až v tejto fáze.	
MV SR 	materiál 
na str. 113 odporúčame upraviť text „obmedzený rozsah ukazovateľov“ na text „zodpovedajúci a adekvátny rozsah výpovedných ukazovateľov“ 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
MV SR 	materiál 
Na str. 109 odporúčame doplniť príslušný text aj o spoluprácu so Združením miest a obcí Slovenska a Úniou miest Slovenska – je to o partnerstve a miestna samospráva je tiež v tomto procese významný subjekt. Svedčí o tom, okrem iného, aj skutočnosť, že sa uvažuje s účasťou finančných prostriedkov z rozpočtov obcí, ako aj s príspevkami z Fondu na podporu regionálneho rozvoja pre tieto subjekty (str. 110). 	O 	N	Uvedená spolupráca na str. 109 sa týka iba monitorovania a hodnotenia plnenia cieľov a priorít národnej stratégie, ktorá je v súčasnosti rozpracovaná na úrovni NUTS 3 (kraje). MVRR SR predpokladá spoluprácu so zástupcami obcí a miest pri rozpracovávaní národnej stratégie na úroveň LAU, prípadne pri vypracovaní aktualizácie národnej stratégie. 	
MV SR 	obal 
na obale materiálu by bolo vhodné do obsahu v bodoch 7 až 10 za slovo príloha doplniť aj číselné označenie jednotlivých príloh 	O 	N	Obal je v súlade s metodickým pokynom na prípravu a prekladanie materiálov na rokovanie vlády SR. 	
MO SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MK SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MZV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 19 v časti Závery žiadame doplniť nový odsek „Osobitnú pozornosť je potrebné venovať podpore sociálnej inklúzie osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja sociálnych služieb a sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, vrátane rozvoja infraštruktúry zariadení v sociálnej oblasti ako i podpore a zosúladeniu rodinného a pracovného života.“ 
Zdôvodnenie: V rámci regionálneho rozvoja je potrebné hľadať riešenia a prijímať úlohy, ktoré pomáhajú riešiť významný problém SR na trhu práce so zámerom podporovať podmienky na zachovanie, obnovu alebo rozvoj schopnosti fyzických osôb a ich rodín viesť samostatný život, podporovať ich integráciu do spoločnosti, predchádzať sprievodným negatívnym faktorom (strate bývania, odkázanosti na sociálne služby a opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately pobytového charakteru), ktoré bránia prístupu resp. zotrvaniu ohrozeným a marginalizovaným skupinám na trhu práce a predchádzať sociálnemu vylúčeniu fyzických osôb, rodín a komunít, najmä prostredníctvom rozvoja sociálnych služieb a sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, zvyšovania ich dostupnosti, kvality a efektivity, ako aj rozvoja ľudských zdrojov vylúčených osôb a poskytovateľov sociálnych služieb a vykonávateľov opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. 
 	Z 	A	Text bol doplnený.	
MPSVR SR 	3.2 Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť) 
Na s. 22 ods. 5 odporúčame uviesť, že ide o priemernú hrubú nominálnu mesačnú mzdu podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl. Údaje o priemernej hrubej mesačnej mzde v texte a grafe č. 4 odporúčame vzájomne zosúladiť. Údaje v grafe č. 4 nezodpovedajú údajom za rok 2008.  	O 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.2 Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť) 
Na s. 23 časť Podnikateľské subjekty ods. 2 prvú vetu odporúčame upraviť takto „Podnikateľské prostredie je závislé od živnostníkov, ale najmä od podnikov, ktoré sú hlavným zdrojom ekonomickej výkonnosti a tvorby pracovných miest.“ Podotýkame, že hlavným zdrojom ekonomickej výkonnosti a tvorby pracovných miest sú malé a stredné podniky, nie živnostníci, ako to prezentuje materiál. 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 41 v prioritnej oblasti Ľudské zdroje, Opatrenia žiadame doplniť novú odrážku „podporiť sociálnu inklúziu osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja sociálnych služieb a sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, vrátane rozvoja infraštruktúry zariadení v sociálnej oblasti a podporiť zosúladenie rodinného a pracovného života.“  	Z 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 41 v prioritnej oblasti Ľudské zdroje, Opatrenia žiadame poslednú odrážku preformulovať takto „zvýšenú pozornosť venovať riešeniu problematike vzdelávania, poskytovaniu sociálnych služieb a výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately pre exkludované komunity s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity.“ 
Zdôvodnenie: cieľom je rozšírenie možností prijímania riešení pre rôzne exkludované komunity, pričom problematika marginalizovaných rómskych komunít je zvýraznená. 	Z 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 41 pri formulovaní priorít a opatrení uvedených v prioritnej oblasti Zamestnanosť odporúčame zohľadniť viaceré materiály, ktoré boli schválené vládou SR a dotýkajú sa problematiky lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, zosúlaďovania potrieb trhu práce s dopytom po práci, ako aj legislatívne opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy a pod.  	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 41 odporúčame v dlhodobej priorite pred text „v rámci regionálnej stratégie zamestnanosti vypracovať koncepciu celoživotného vzdelávania a celoživotného poradenstva“ vložiť text „nadväzne na vymedzené póly regionálneho rozvoja...“.  	O 	N	Nie je jasné, čo sa chápe pod pojmom „vymedzené póly regionálneho rozvoja“.	
MPSVR SR 	5. Priority a ciele stratégie rozvoja krajov SR 
 
V jednotlivých kapitolách krajov žiadame doplniť a rozpracovať sociálnu oblasť. 
Zdôvodnenie: sociálna oblasť v jednotlivých podkapitolách okrem Bratislavského kraja nie je spracovaná, čo vzhľadom na ciele regionálneho rozvoja uvedené v zákone č. 539/2008 Z.z. o podpore regionálneho rozvoja je neprípustné. 	Z 	ČA	Text bol vypustený.	
MPSVR SR 	5. Priority a ciele stratégie rozvoja krajov SR 
V jednotlivých kapitolách v časti Analýza hospodárskej a sociálnej situácie a hodnotenie vnútorného potenciálu regiónu odporúčame: 
• opraviť údaje týkajúce sa miery evidovanej nezamestnanosti, pretože uvádzané hodnoty zodpovedajú údajom z VZPS. 
• odporúčame zjednotiť metodiku pre výpočet podielu zamestnanosti v jednotlivých odvetviach, pretože vo viacerých krajoch sa uvádzané podiely líšia, napr. v TNK na s. 60 ods. 2 a na s. 61 ods. 1. 
 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
MPSVR SR 	5.3 Priority a ciele stratégie rozvoja Nitrianskeho kraja 
Na s. 68 v časti Analýza hospodárskej a sociálnej situácie a hodnotenie vnútorného potenciálu regiónu ods. 2 odporúčame text „...(miera zamestnanosti 59,5 %)...“ nahradiť textom „...(miera zamestnanosti 64,1 %)...,“ pretože uvádzaná hodnota vyjadruje mieru ekonomickej aktivity. 	O 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	Formálne pripomienky: 
- text materiálu odporúčame zarovnať podľa okraja; 
- text v Doložke o posúdení vplyvov odporúčame upraviť, pretože sú v ňom vynechané písmená č, ľ, ť; 
- v odrážkach odporúčame uvádzať symbol namiesto čísla 45; 
- priemerné nominálne mesačné mzdy odporúčame uvádzať v jednotnom formáte, prepočítané na eurá a zaokrúhlené na dve desatinné miesta; 
- pri interpretácii štatistických údajov z predchádzajúcich rokov odporúčame používať minulý čas. 
 	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.
Prvé 4 odrážky sú bezpredmetné, ide o chybu zobrazenia materiálu na strane pripomienkujúceho.	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Analyticko-strategické časti národnej stratégie, ktoré sa venujú ľudským zdrojom a podnikateľskému prostrediu sú poznamenané tým, že boli spracované nezávislými expertmi, preto viaceré konštatovania nie sú v súlade s hlavnými strategickými dokumentmi a legislatívnymi opatreniami v oblasti zamestnanosti a trhu práce.  	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
MPSVR SR 	Kapitola 1 (s. 6, s. 7), časť 3.1, časť 3.2 
V materiáli absentuje úloha sociálneho dialógu, ktorý je veľmi dôležitou súčasťou regionálneho rozvoja. Žiadame, aby materiál zvýraznil túto skutočnosť a bol doplnený v príslušných častiach, konkrétne: 
• v kapitole 1. Hlavné faktory rozvoja regiónov SR a hlavné regionálne disparity na s. 6 ako jeden z determinantov konkurencieschopnosti regiónov, 
• v kapitole 1. Hlavné faktory rozvoja regiónov SR a hlavné regionálne disparity na s. 7 ako jeden z hlavných komponentov rastu a rozvoja regiónov na trhu práce, 
• v časti 3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) na s. 20 medzi tri hlavné závery, ktoré vyplývajú z prebiehajúceho vývoja a trendov, 
• v časti 3.2 Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť) na s. 20 ods. 2 ako piaty faktor rozvoja regiónov. 	Z 	N	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 odstránený.
Po vysvetlení, že v materiáli je dostatočne rozpracovaný a obsiahnutý princíp partnerstva (ktorý v sebe zahŕňa aj sociálny dialóg), bola pripomienka MPSVR SR stiahnutá.	
MPSVR SR 	1. Hlavné faktory rozvoja regiónov SR a hlavné regionálne disparity 
- s. 7 v regionálnych faktoroch odporúčame text „...rast populácie...“ nahradiť textom „...rast populácie a jej kvalita...“. 

- s. 7 ods. 4 v tretej vete text „...odliv kvalifikovanej pracovnej sily...“ odporúčame nahradiť textom „...odlev kvalifikovanej pracovnej sily...“ a takto opraviť v celom materiáli. 	O 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Text v tejto časti materiálu odporúčame prepracovať tak, aby odstránil rozporné konštatovania a návrhy týkajúce sa na jednej strane vytvárania značného počtu kvalitných pracovných miest, na druhej strane konštatovania o polarizácii na trhu práce a zvyšovaní nerovnosti v oblasti príjmov jednotlivých skupín obyvateľstva vyvolaných vytváraním vysokokvalifikovaných pracovných miest. 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený.
Rozporové konštatovanie bolo odstránené preformulovaním vety nasledovne: „nedostatok pracovných príležitostí pre vysokokvalifikovanú pracovnú silu môže viesť k zvýšeniu nerovnosti v oblasti príjmov jednotlivých skupín obyvateľstva a nie k žiaducemu rastu kvality života obyvateľstva a blahobytu.“.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 15 v grafe č. 1 Mesačné náklady práce na zamestnanca podľa krajov odporúčame uviesť rok, v ktorom sa dosiahli uvedené hodnoty. 	O 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 16 v časti Sociálna infraštruktúra v predposlednom odseku za slová „...zariadení sociálnych služieb...“ žiadame doplniť slová „...a zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately...“. 
Zdôvodnenie: sociálnu infraštruktúru v sociálnej oblasti tvoria dve základné skupiny zariadení. Sú to zariadenia sociálnych služieb, ktoré upravuje zákon č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ktoré upravuje zákon č. 305/2005 Z.z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kurately a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	Z 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 18 v časti Problémy/problémové oblasti, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie (na jednotlivých úrovniach), šiestu odrážku „absencia podporných služieb pre trh práce na regionálnej úrovni (informačné a poradenské služby) poskytovaných všetkým skupinám obyvateľstva“ žiadame vypustiť, pretože nie je dostatočne argumentačne podložená. Podotýkame, že informačné a poradenské služby na regionálnej úrovni poskytujú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny. 	Z 	ČA	Text bol čiastočne upravený. 
Slovo “absencia“ bolo nahradené slovom „nedostatok“.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 18 v časti Problémy/problémové oblasti, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie (na jednotlivých úrovniach) text v 13. odrážke žiadame preformulovať takto „rastúci tlak na sociálnu infraštruktúru a nové služby, opatrenia vo všetkých regiónoch SR, nedostatok moderných služieb a opatrení v sociálnej oblasti“. 
Zdôvodnenie: potreba výkonu nových opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately je vo všetkých regiónoch SR ako i potreba moderných opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v sociálnej oblasti. 	Z 	A	Text bol upravený. 	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 18 k problémom/problémovým oblastiam, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie žiadame vložiť novú odrážku „neexistencia snahy VÚC pritiahnuť firmy, aby dali ľuďom prácu, chýbajú veľké medzirezortné projekty, ktoré prinesú do regiónu ekonomický rast a zamestnanosť (kvalifikovanú pracovnú silu).“ 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený.
Po dohode s MPSVR SR bola doplnená nová odrážka s textom: „nedostatok  podpory veľkých medzirezortných projektov, ktoré prinesú do regiónu ekonomický rast a zamestnanosť (kvalifikovanú pracovnú silu)“.	
MPSVR SR 	3.2 Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť) 
Na s. 26 v časti Problémy/problémové oblasti, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie, žiadame preformulovať odrážku č. 4 „pretrvávajúca nízka pružnosť pracovnej sily a jej nedostatočná adaptabilita, pretrvávajúca najmä nízka profesijná mobilita pracovnej sily, vysoká miera dlhodobo nezamestnaných,“ pretože nie je dostatočne argumentačne podložená. 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený.
Po dohode s MPSVR SR bola uvedená odrážka preformulovaná nasledovane: „pretrvávajúca nízka pružnosť nízko kvalifikovanej pracovnej sily a jej nedostatočná adaptabilita, pretrvávajúca najmä nízka profesijná mobilita absolventov, vysoká miera dlhodobo nezamestnaných,“.	
MPSVR SR 	3.2 Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť) 
Na s. 28 ods. 2 žiadame konkretizovať, čo treba urobiť na zabezpečenie dlhodobej konkurenčnej schopnosti ekonomiky SR v uvedených oblastiach a ako to treba urobiť. 	O 	N	V jednotlivých oblastiach sú to práve strategické ciele a priority na čo je potrebné sa zamerať a rozpracovať do konkrétnych programov a aktivít vo vzťahu k regionálnemu rozvoju.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 40 v prioritnej oblasti Ľudské zdroje, Priority žiadame doplniť novú odrážku „sociálna inklúzia osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo sociálne vylúčených“.  	Z 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 18 ods. 3 v prvom a druhom riadku odporúčame slová v zátvorke „...na jednotlivých úrovniach...“ nahradiť slovami „...na regionálnej úrovni...“ a doplniť zdroje, z ktorých sa vychádzalo pri definovaní problémových okruhov. 	O 	N	Text bol vypustený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
Na s. 16 v časti Sociálna infraštruktúra v poslednom odseku žiadame prvú vetu preformulovať takto „Aj keď prevažujúcou formou starostlivosti v sociálnej oblasti je rezidencionálna starostlivosť, v poslednej dobe sa presadzuje rozvoj terénnej, ambulantnej formy sociálnych služieb a rozvoj výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v prirodzenom a otvorenom prostredí, ktoré umožňujú klientom zotrvať vo svojom prirodzenom prostredí a čo najbližšie k rodine. Významnú úlohu v tejto oblasti zohrávajú štátne inštitúcie, samosprávne inštitúcie a mimovládny sektor.“ 
Zdôvodnenie: navrhovaný odsek je potrebné vecne a pojmologicky preformulovať najmä za účelom zosúladenia s platnými právnymi predpismi a inými strategickými dokumentmi. 	Z 	A	Text bol upravený.	
MPSVR SR 	3.1 Ľudské zdroje (populácia, zamestnanosť, vzdelávanie, sociálna infraštruktúra, životná úroveň) 
 
Na s. 18 v časti Problémy/problémové oblasti, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie (na jednotlivých úrovniach), štvrtú odrážku „nedostatočná kvalita a dostupnosť rôznych foriem získavania prístupu k zamestnaniu - nedostatočná flexibilita trhu práce, nízka miera kombinácie rôznych typov nástrojov aktívnej politiky trhu práce“ žiadame vypustiť, pretože nie je dostatočne argumentačne podložená. 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený.
Po dohode s MPSVR SR bola uvedená odrážka preformulovaná nasledovane: „nedostatočná kvalita a dostupnosť rôznych foriem získavania prístupu k zamestnaniu - nedostatočná flexibilita trhu práce, nízka miera kombinácie rôznych typov nástrojov aktívnej politiky trhu práce s inými zdrojmi na podporu zamestnateľnosti“.	
MPSVR SR 	4.4 Prioritné oblasti regionálneho rozvoja 
Na s. 41 v prioritnej oblasti Zamestnanosť žiadame vypustiť z dlhodobých priorít odrážku č. 3 „realizovať preventívne opatrenia na zamedzenie dobrovoľnej nezamestnanosti,“ pretože nie je dostatočne argumentačne podložená.  	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený.
Po dohode s MPSVR SR bola uvedená odrážka preformulovaná nasledovane: „realizovať opatrenia na zamedzenie dlhodobej nezamestnanosti,“.	
KSK 	Národná stratégia regionálneho rozvoja SR  

Kap. 1 Hlavné faktory rozvoja....
Niektoré konštatovania uvedené v kapitole sú protichodné. 
- Hlavné regionálne disparity: nesúhlasíme s konštatovaním, že regionálne disparity v podmienkach SR sú „umelo zvyšované nereálnou analýzou a prezentáciou disparít“. Existencia regionálnych disparít vyplýva z reálneho hodnotenia vývoja indikátorov a ich komparácie a je reálna najmä medzi Bratislavským krajom a ostatnými regiónmi SR.
 	
- Str. 8 Nesúhlasíme s označením „ekonomická periféria zahŕňajúca východné a južné Slovensko“. Regionálna politika by sa mala realizovať tak, aby sa nedochádzalo k prehlbovaniu rozdielov medzi rozvinutejšími regiónmi (s priaznivejšou polohou) a rovnocennými ďalšími regiónmi SR.

- Disparity medzi regiónmi sú aj v kvantite a kvalite pracovných príležitostí (z hľadiska tvorby pridanej hodnoty) a z toho odvíjajúcich výrazných rozdielov v priemerných mesačných mzdách a životnej úrovne obyvateľov jednotlivých regiónov

- Nesúhlasíme s konštatovaním týkajúcim sa „marginálnej excentrickej polohy“ východného Slovenska. Pri realizácii regionálnej politiky je potrebné rešpektovať, že SR v rámci územno-správneho členenia osem rovnocenných samosprávnych krajov a ich obyvatelia by mali mať v závislosti od vzdelanostnej úrovne mať možnosť zamestnať sa a mať porovnateľnú životnú úroveň

- Str. 9: Medzi hlavné príčiny nerovnomerného rozvoja regiónov je potrebné doplniť aj vplyvy z minulosti zdedenej nevhodnej odvetvovej štruktúry hospodárstva (v Košickom kraji banský priemysel, ťažké strojárstvo a pod.) a ťažkosti spojené s reštrukturalizáciou sektorovej štruktúry a taktiež „nedokončená sieť diaľnic a vysokorýchlostných komunikácií, ktoré spomaľujú dopravu a vytvárajú bariéry pre dostupnosť niektorých regiónov – aj Košického kraja“, ako je konštatované na str. 24 predmetného materiálu

- 3.3. Výskum, vývoj, inovácie: nesúhlasíme s konštatovaním „Inovačný potenciál, inovačná klíma a aktivita jednotlivých regiónov SR s výnimkou Bratislavy a Bratislavského kraja je podpriemerná“. Košický kraj má vypracovanú Regionálnu inovačnú stratégiu, VÚC spolupracuje s ústavmi SAV a univerzitami na príprave inovatívnych projektov s cieľom implementácie Regionálnej inovačnej stratégie, vyvíja aktivity na zriadenie Regionálneho inovačného centra. Je zriadených 12 centier excelentnosti, spustila sa výstavba vedecko - technologického parku, pripravuje sa projekt Regionálneho multifunkčného centra a high tech zóny v rámci strategického parku Kechnec. Existujúca legislatíva nevytvára podmienky pre posilnenie kompetencií regiónov v tejto oblasti. 

- Str. 33 z textu nie je jasné, na základe akých kritérií sú rozdelené kraje do jednotlivých typov, podľa ktorých Trnavský a Žilinský kraj majú nadpriemerné podmienky pre rozvoj vedy a výskumu a Košický kraj iba dobré predpoklady pre rozvoj vedy a výskumu (v Košiciach sú univerzity vr. centier excelentnosti a ústavy SAV, k dispozícii je vzdelaná pracovná sila). Z uvedeného dôvodu žiadame prehodnotiť.
 
- Str. 42: Konkurencieschopnosť, rast a podnikateľské prostredie – opatrenia: žiadame preformulovať opatrenie „zlepšovať podnikateľské prostredie pre rozvoj podnikania a príliv kapitálu do všetkých krajov SR“ nasledovne: „zlepšovať podnikateľské prostredie pre rozvoj podnikania a príliv kapitálu s vyššou pridanou hodnotou prioritne do krajov so vzdelanou pracovnou silou a pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti“

- Str. 42, doplniť opatrenie zamerané na zlepšenie dopravnej dostupnosti východného Slovenska z hľadiska dobudovania diaľničnej infraštruktúry (zlepšenie dostupnosti podporuje rozvoj podnikateľského prostredia, prílev investícií a tvorbu pracovných miest)

Str. 100 Priority a ciele stratégie rozvoja Košického kraja:
- Pri formulovaní charakteristiky Košického kraja je potrebné brať do úvahy jeho odlišnosť od ostatných krajov SR (s výnimkou Bratislavského kraja), ktorá spočíva v rozvojom potenciáli (najmä ekonomickom a demografickom) a postavení mesta Košice ako druhého najvýznamnejšieho a najrozvinutejšieho mesta Slovenskej republiky. Z tohto postavenia mesta Košice vyplývajú aj výrazné vnútroregionálne disparity Košického kraja smerom k mimokošickým okresom (najmä okresom Gelnica, Sobrance a i.). Mesto Košice a jeho aglomerácia z hľadiska existujúcich vzdelávacích inštitúcií, vedecko-výskumného potenciálu, vzdelanostnej štruktúry ľudských zdrojov, sociálnej i technickej vybavenosti je atraktívne a konkurencieschopné a plní po dobudovaní dialničného napojenia a vybudovaní high tech koridoru na osy Košice-Kechnec aj funkciu prirodzeného metropolitného centra východného Slovenska.

- Str. 101, charakteristika KK, odporúčame preformulovať nasledovne: Košický kraj je ostatný vidiecky, pomaly rastúci región s rozvinutým, rýchlorastúcim, konkurencieschopným a atraktívnym mestom Košice, s vysokým potenciálom pripravenosti na inovácie, ostatné časti kraja sú podnikateľsky atraktívne a konkurencieschopné, s inovačným potenciálom rozvoja (Spišská Nová Ves, Michalovce), rozvíjajú sa, konvergujú mimo centra rozvojových aktivít EÚ s možnosťami cezhraničnej spolupráce vo vnútornom schengenskom priestore, najmä s Maďarskou republikou, ale aj Ukrajinou

- Str. 102, prvý odsek, odporúčame preformulovať znenie vety nasledovne: V prípade KK medzi priority patrí vytváranie nových pracovných príležitostí pre vzdelanú pracovnú silu (z dôvodu potreby zníženia migrácie vzdelanej pracovnej sily) a v druhom rade riešenie dlhodobej nezamestnanosti a zamestnanosti rómskej populácie.

- Str. 103 – 104, charakteristiku KK odporúčame doplniť o významný prírodný a kultúrno-historický potenciál (Národné parky Slovenský raj, Slovenský kras, jaskyne zapísané do zoznamu UNESCO, kultúrno-historické pamiatky a ďalšie).
 
- Str. 105: V KK sú len v rámci energetických surovín malé zásoby antracitu (Veľká Trňa), nie sú však dôležité z hľadiska ich energetickej využiteľnosti, ďalej zásoby ropy a zemného plynu, uránu (Košice, Spišská Nová Ves). V KK nie sú zásoby čierneho a hnedého uhlia, ako sa uvádza v materiáli. Významná je však geotermálnej energia a nízkopotencionálna geotermálna energia v Košickom kotline s možnosťou využitia na vykurovanie, rozvoj cestovného ruchu, rozvoj poľnohospodárstva. 

Hlavné disparity - Košický kraj:
• v pôdohospodárstve: odporúčame zmeniť text nasledovne: pokles pestovateľských plôch a počtu chovaných hospodárskych zvierat, zaostávanie technickej vybavenosti obhospodarovateľov pôdy, nedostatočne využívaný prírodný potenciál kraja na rozvoj ovocinárstva a zeleninárstva
 
• v službách:
- nedostatočné prepojenie vedecko-výskumných inštitúcií na MSP, nedostatočná úroveň inovácií, slabo rozvinuté služby v oblasti rizikového kapitálu

- odporúčame vynechať konštatovanie: nedobudovanie siete inštitúcií poskytujúcich služby podnikateľom (dôvod: v kraji majú zastúpenie inštitúcie podporujúce MSP: RPIC, BIC i CPK, SŽK Košice, v okresoch sú Regionálne rozvojové agentúry, PPA (Poľnohospodárske platobné agentúry)
 
• v technickej infraštruktúre:
- odporúčame vynechať konštatovanie: nedostatočné kapacity a telekomunikačná infraštruktúra

- doplniť:
- zaostávanie KK v napojení na kanalizačnú sieť a ČOV
- staré ekologické záťaže (napr. PCB látky)
- pomalý rozvoj nadradenej dopravnej infraštruktúry v kompetencii MDPaT SR a NDS SR
- hrozba vzniku povodní

• v sociálno-spoločenskej infraštruktúre:
- odporúčame vynechať konštatovanie : nevyhovujúca vzdelanostná štruktúra (dôvod: na str. 101 je uvedené, že v KK na počte pracujúcich sa vysokoškolsky vzdelaní podieľajú 14 %, čo je viac ako napr. v TTK alebo NK); vysoký podiel obyvateľstva so základným vzdelaním je v rámci dlhodobo evidovaných nezamestnaných a nie v rámci celkovej vzdelanostnej štruktúry obyvateľstva

- vynechať stratu identity obcí (vybraté z kontextu), namiesto toho vložiť text: nedostatok finančných prostriedkov na realizáciu rozvojových aktivít obcí

- odporúčame namiesto konštatovania „nízka životná úroveň v južných okresoch“ uviesť nedostatok pracovných príležitostí v južných okresoch a z toho vyplývajúca horšia príjmová situácia 

- odporúčame preformulovať konštatovanie „odliv pracovných síl do zahraničia z titulu blízkosti hraníc....“, nakoľko vzdelaná pracovná sila odchádza za prácou najmä do západných vyspelejších členských štátov EÚ

- nie je správne konštatovanie „nerovnomerná sieť zariadení sociálnych služieb v jednotlivých okresoch kraja“, sieť je rozložená podľa potrieb, v niektorých lokalitách nepostačuje kapacita zariadení

- nie je jasné konštatovanie: problematické vytváranie medzirezortnej spolupráce na komplexnom riešení situácie a potrieb občanov rómskej národnosti (?)

- konštatovanie: „celkový nezáujem o zvyšovanie vzdelanostnej úrovne z dôvodu chýbajúcich pracovných príležitostí“ nie je pravdivé, mladí ľudia z KK sa vzdelávajú na slovenských aj na zahraničných vysokých školách, vzdelanostná úroveň ľudských zdrojov KK ma rastúci trend
 
Hlavné faktory rozvoja - Košický kraj:
• v pôdohospodárstve, preformulovať: „vhodné podmienky pre rozvoj poľnohospodárstva vr. ovocinárstva, zeleninárstva a vinohradníctva, aj lesného hospodárstva.....“

• v priemysle, doplniť: strategický priemyselný park Kechnec s high tech zónou a ďalšie priemyselné parky podporujúce vstup investorov,
- doplniť: existujúce centrá excelentnosti pre rozvoj inovácií (UPJŠ Košice, TUKE), Vedecko technický park Košice

• v službách, doplniť:
- disponibilný potenciál pre regionálnu znalostnú ekonomiku na báze IT , biomedicíny, OZE a kreativity
- záujem regionálnej samosprávy o podporu podnikateľského a inovačného prostredia v regióne (vypracovaná Regionálna inovačná stratégia, podpora inovatívnych projektov, spolupráca s univerzitami, snaha o vytvorenie Regionálneho multifunkčného centra (s možnosťou lokalizácie MSP) a Regionálneho inovačného centra

• doplniť: podmienky pre vidiecky cestovný ruch, agroturistiku 

• v technickej infraštruktúre, doplniť: terminály kombinovanej dopravy (Košice) a terminály s normálnym a širokým rozchodom koľajníc (Čierna nad Tisou, Dobrá), širokorozchodná trať z Ukrajiny do Hanisky pri Košiciach, dobré prírodné podmienky pre využívanie obnoviteľných zdrojov energií, najmä geotermálnej energie, solárnej, veternej energie, biomasa a i.
- významný potenciál geotermálnej energie sa nachádza najmä v Košickej kotline (Svinica, Bidovce, Ďurkov...) 
- realizácia projektu: integrovaný dopravný systém
 
• v sociálno-spoločenskej infraštruktúre doplniť: dobrá demografická situácia, dostatok voľnej kvalifikovanej pracovnej sily

• doplniť: Košice – Európske hlavné mesto kultúry 2013 

Charakteristika špecifických stránok regiónu
-	Str. 107: v dokumente sa konštatuje, že medzi najväčší nevyužitý potenciál sa (okrem iného) považuje aj „vonkajšia hranica EÚ“.
Košický kraj je súčasťou vnútorného schengenského priestoru, na východnej strane hranica s Ukrajinou je vonkajšia schengenská hranica. Cezhraničná spolupráca s Ukrajinou má svoje pozitíva, pravidlá pre vonkajšiu schengenskú hranicu významnou mierou obmedzujú možnosti rozvoja cezhraničnej spolupráce. Pripravujú sa spoločné cezhraničné projekty v rámci programu ENPI Maďarsko – Slovensko - Ukrajina – Rumunsko v súlade s uverejnenými výzvami a podporovanými aktivitami.

Nevyužitý rozvojový potenciál KK - doplniť: 
- geotermálna energia Košickej kotliny (využiteľná na vykurovanie, na rozvoj cestovného ruchu a poľnohospodárstva) a ostatné alternatívne zdroje energií (solárna, veterná energia, biomasa, biopalivá...) 
- prírodný potenciál pre turizmus z dôvodu nedobudovanej technickej infraštruktúry (nekvalitná cestná infraštruktúra, nedostatočné napojenie na vodovodnú, kanalizačnú sieť, ČOV), nedostatočne podporovaná výstavba aqua parkov KSK 
- kultúrne tradície
-	 rozvoj spracovateľského priemyslu na báze poľnohospodárskej prvovýroby, zdrojov drevnej hmoty
- nedostatočne využitý inovačný potenciál univerzít pre uplatnenie inovácií v MSP

Strategické ciele – doplniť:
- regionálna dostupnosť a kvalita služieb, cezhraničná spolupráca a rozvoj nadregionálnych väzieb a využitie hospodárskeho a kultúrneho potenciálu Košíc v súvislosti s EHMK 2013
- zhodnotenie a posilnenie prírodného a kultúrneho potenciálu pre rozvoj turizmu
- komplexný rozvoj vidieka a pôdohospodárstvo, ochrana a tvorba životného prostredia
- vzdelávanie a rozvoj ľudských zdrojov

Očakávané dopady - doplniť:
- znižovanie miery nezamestnanosti, zvýšenie životnej úrovne obyvateľstva 	Z 	A	Rozpor bol  na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010  odstránený. Po dohode s KSK  bol text upravený nasledovne:

Predmetná veta bola upravená nasledovne: „a odstraňovať rozdiely, ktoré sú v slovenských podmienkach často výsledkom nedostatočných analýz a prezentácie disparít“.  

Text bol upravený z „ekonomickou perifériou zahŕňajúcou východné a južné Slovensko“ na „ekonomickou výkonnosťou východného a južného Slovenska“.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Text „nedokončená sieť diaľnic a vysokorýchlostných komunikácií, ktoré spomaľujú dopravu a vytvárajú bariéry pre dostupnosť niektorých regiónov“ bol doplnený ako nová odrážka.

Pripomienkovaný text bol upravený nasledovne: „Inovačný potenciál, inovačná klíma a aktivita ostatných  regiónov SR nedosahuje úroveň Bratislavského kraja“.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Text bol preformulovaný podľa návrhu KSK.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.
Text dokumentu bude v časti 3.2 – technická infraštruktúra doplnený zo strany MDPT SR o budovanie a modernizáciu dopravnej infraštruktúry nadregionálneho významu.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Text bol upravený nasledovne: „Prioritou je vytváranie nových pracovných príležitostí pre vzdelanú pracovnú silu (z dôvodu potreby zníženia migrácie vzdelanej pracovnej sily), riešenie dlhodobej nezamestnanosti a zamestnanosti rómskej populácie“.

Text bol doplnený. 

Text bol doplnený o geotermálnu energiu.

Text bol doplnený v zmysle pripomienky.

Text bol doplnený v zmysle pripomienky.

Upravené na „nerovnomerné územné zastúpenie inštitúcií ...“

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Text bol doplnený o zaostávanie KSK v napojení na kanalizačnú sieť a ČOV.

Text bol upravený v zmysle pripomienky.

Text bol upravený v zmysle pripomienky.

Text bol upravený v zmysle pripomienky.

Slová „z titulu blízkosti hraníc“ boli vypustené.

Upravené ako „nepostačujúca kapacita zariadení sociálnych služieb v jednotlivých okresoch kraja“.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.

Doplnené „v rámci celoživotného vzdelávania“.

Text bol upravený.

Doplnený text: „existencia  priemyselných parkov podporujúcich vstup investorov a centier excelentnosti pre rozvoj inovácií“.

Doplnený text: „disponibilný potenciál pre regionálnu znalostnú ekonomiku na báze IT, biomedicíny, obnoviteľných zdrojov energie a kreatívneho priemyslu“.

Text bol upravený.

Text bol doplnený o „dobré prírodné podmienky pre využívanie obnoviteľných zdrojov energií, významný potenciál geotermálnej energie“.

Text bol upravený.

Doplnený text: „kultúrny potenciál aj v súvislosti s mestom Košice ako Európskym hlavným mesto kultúry 2013“.

Upravený text na: „nedostatočne využívaný potenciál...“

Doplnený text: „geotermálna energia Košickej kotliny a bioenergetika“.

Doplnený text: „nadregionálna dostupnosť a kvalita služieb, cezhraničná spolupráca a rozvoj nadregionálnych väzieb a využitie hospodárskeho a kultúrneho potenciálu regiónu“.

Pripomienka bola po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.	
KSK 	Národná stratégia regionálneho rozvoja SR  
Kapitola 6. 
Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie: 
Podporujeme zriadenie Metodického inštitútu pre rozvoj regiónov resp. inštitútu stálej konferencie regiónov, obdoba Rakúska. Ten by však mal fungovať nie na národnej, ale na regionálnej úrovni pri univerzitách .v Košiciach, Banskej Bystrici, Nitre a Bratislave.  	Z 	N	Pripomienka bola na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.
Kapitola 6. Inštitucionálne zabezpečenie a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie bola upravená.	
KSK 	Národná stratégia regionálneho rozvoja SR  
Kapitola 7 Systém monitorovania: 
Z textu nie je jasné, ako budú VÚC, ktoré majú v kompetencii regionálny rozvoj, spolupracovať s metodickým inštitútom pre regionálny rozvoj 

 	Z 	N	Pripomienka bola na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.
Kapitola 6. Inštitucionálne zabezpečenie a organizačné zabezpečenie realizácie národnej stratégie bola upravená.	
KSK 	Národná stratégia pre regionálny rozvoj 
Kapitola 8: Finančný plán 
Zákon 539/2008 Z.z. o podpore regionálneho rozvoja definuje zdroje pre financovanie regionálneho rozvoja. VÚC okrem doplnkových zdrojov financovania (fondy EÚ) pri zabezpečovaní svojich ďalších samosprávnych funkcií nemá dostatok vlastných finančných prostriedkov na realizáciu rozvojových aktivít (zadefinovaných v Programe hospodárskeho a sociálneho rozvoja kraja). Samosprávny kraj nemá dostatočné kompetencie pre realizáciu regionálnej politiky na regionálnej úrovni. 
Jednotlivé ministerstvá by mali spolupracovať so samosprávnymi krajmi pri vypracovaní programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja VÚC a v zmysle § 4, písm. a) zákona 539/2008 Z.z. o podpore regionálneho rozvoja participovať na realizácii rozvojových aktivít finančnými prostriedkami z vlastných rozpočtových kapitol.  	Z 	N	Pripomienka bola na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 po vysvetlení zo strany KSK stiahnutá.
	
NBÚ 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
BSK 	materiálu celkovo  
Národná stratégia regionálneho rozvoja SR neobsahuje, resp. len v minimálnom a nedostatočnom rozsahu obsahuje základné a najdôležitejšie kapitoly tak, aby materiál mohol byť považovaný za stratégiu. Na 110 stranách a v prílohách sa autori obmedzili na analýzu stávajúceho stavu regionálneho rozvoja na Slovensku a stanovenie vízie a varianty prognóz možného vývoja, ale kapitolám 6. až 9., ktoré by mali popísať postupnosť krokov k realizácií vybratého variantu č. 3 je venovaných cca 5 strán textu. Materiál bude možné považovať za stratégiu až budú kapitoly 6. až 9. dopracované. 	O 	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
BSK 	Ku kapitole 2., str. 12, odst. 3, druhá veta  
„Základný scenár zobrazuje najpravdepodobnejší vývoj ekonomiky SR.....“ doplniť číslo Prílohy, ktorá obsahuje prognózu Základného scenára vývoja ekonomiky SR. 	O 	A	Text bol upravený.	
BSK 	Ku kapitole 3.1 Sociálna infraštruktúra, str.16  
v posledných dvoch odsekoch navrhujeme upraviť terminológiu a preformulovať nasledovne 
- 1 odsek prvá veta „ V Slovenskej republike existuje pomerne široká sieť zariadení sociálnych služieb prevádzkovaných verejnými i neverejnými poskytovateľmi sociálnych služieb ako i sieť zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately zriadená akreditovanými subjektmi.“; 
- 2 odsek prvá veta : „ Aj keď prevažujúcou formou sociálnej starostlivosti na Slovensku je pobytová forma v zariadení, presadzuje sa snaha podporovať rozvoj alternatívnych foriem sociálnych služieb a opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ktoré umožňujú klientom zostať v prirodzenom prostredí, vo svojej komunite a čo najbližšie k rodine.“; 
Odôvodnenie: V súlade s Národnými prioritami rozvoja sociálnych služieb je potrebné v regióne prostredníctvom lokálnej samosprávy rozvíjať trend terénnych sociálnych služieb pred pobytovými.  	O 	ČA	Text bol čiastočne upravený.	
BSK 	Ku kapitole 3.2, str. 22, 4. odst. 2. veta  
„... a zároveň vidieckym regiónom by z pohľadu rastu HDP na obyvateľa pomohla koncentrovaná podpora rozvoja turizmu, kde....“ odporúčame definovať KONCENTROVANÚ PODPORU TURIZMU, alebo aspoň uviesť príklady podpory rozvoja CR, nakoľko vláda v tomto roku nechválila program zavedenia Rekreačných poukážok, DPH a dane na služby CR sú jedny z najvyšších v EU, atď.  	O 	N	Definovanie konkrétnej oblasti podpory cestovného ruchu je v kompetencii MH SR. Cieľom tohto dokumentu je identifikovať hlavný potenciál rozvoja na regionálnej úrovni.	
BSK 	Ku kapitole 3.2, str. 26, 1. odst 
Turizmus považovaný vo svete za odvetvie budúcnosti...“ doplniť faktom, že v SR nie je cestovný ruch definovaný ako odvetvie, nemá svoje rezortné ministerstvo, vo vzťahu k turizmu neexistuje v SR legislatíva upravujúca vzťahy a financovanie „odvetvia“, absentujú horizontálne aj vertikálne inštitucionálne štruktúry. V národnom marketingu, ktorý realizuje Slovenská agentúra pre CR absentuje prezentácia Bratislavského kraja s hlavným mestom SR Bratislavou.  	O 	N	Vzťahy, financovanie a inštitucionálne zabezpečenie cestovného ruchu bude upravovať zákon o podpore CR, ktorý bol schválený vládou SR a v súčasnosti je v schvaľovacom procese v NR SR.	
BSK 	Ku kapitole 3.2, str. 26, 2. odst. 
„Možné zastúpenie poznávacieho, kultúrnohistorického turizmu, ktorého potenciál Slovensko dostatočne nevyužíva, je významný vo všetkých regiónoch SR a jeho podpora.....“ uviesť príklady štátnej PODPORY turizmu, čo autori materiálu odporúčajú, aké sú možnosti, aké ekonomické prostredie v porovnaní so susednými štátmi Slovensko pre rozvoj turizmu poskytuje, atď.  	O 	N	Definovanie konkrétnej oblasti podpory cestovného ruchu je v kompetencii MH SR. Cieľom tohto dokumentu je identifikovať hlavný potenciál rozvoja na regionálnej úrovni.	
BSK 	Ku kapitole 3.2, str. 25-26  
„Využitie kultúrneho dedičstva a prírodného potenciálu pre podnikanie v oblasti turizmu“ – z uvedenej kapitoly úplne vypadla podpora a úloha profesijných asociácií, zväzov a inštitúcií (SACKA, ZHRSR, SSS CR, LAVEX, ZSLKaŽ , AICS, ...) ako i ich partnerské postavenie voči verejnej správe. 	O 	N	V materiáli je dostatočne vyzdvihnutý princíp partnerstva, nie je potrebné osobitne riešiť vzťah k určitým odborným organizáciám, zväzom a pod.	
BSK 	Ku kapitole 3.2, str. 29 1. odst., 3.  
veta „Zdroje na financovanie kultúrnych aktivít by mali byť vynakladané premyslene a cieľavedome, zmeny v podiele finančných tokov získaných z daní od centra na miestnu úroveň budú v prospech najmä údržby a obnovy kultúrneho dedičstva a efektívny rozvoj turizmu, z ktorého časť zisku by mala opäť smerovať k podpore regionálnej a miestnej kultúry“ – nejasná formulácia, uviesť aké „zmeny v podiele finančných tokov..“ mali autori na mysli, z akých „daní od centra...“ aká „časť zisku“ – z turizmu alebo zisk kultúrnych inštitúcií? 	O 	N	Text bol vypustený.	
BSK 	Ku kapitole 3.4, str. 35 
odsek pod názvom Problémy/problémové oblasti, ktoré si vyžadujú prioritné riešenie (na jednotlivých úrovniach) sa v siedmej odrážke uvádza: “vysoký podiel chránených oblastí NATURA 2000 vo vybraných regiónoch SR a ich nedostatočný manažment, nedoriešená zonácia, v protiklade s konštatovaním na str. 36 v odseku pod názvom Odporúčania k riešeniu problémov v oblasti životného prostredia, kde sa vo dvanástej zarážke uvádza „postupným zavádzaním programov starostlivosti o chránené územia zabezpečovať rozvoj a ochranu území NATURA 2000“. Dať do súladu konštatáciu obmedzení regionálneho rozvoja spôsobené NATUROU 2000 s odporúčaniami k riešeniu problémov vo vzťahu k NATURE 2000. 	O 	A	Text bol upravený.	
BSK 	Ku kapitole 5.1 „Priority a ciele stratégie rozvoja Bratislavského kraja“ všeobecne 
- časť 5.1 neposkytuje reálnu analýzu stavu regionálneho rozvoja Bratislavského kraja, nakoľko vychádza zo štatistických zistení, ktoré sú skreslené ekonomickými výkonmi sídiel najväčších finančných, telekomunikačných a priemyselných inštitúcií, ktorých hospodárske výsledky sa vykazujú na území BSK, realizujú sa však na celom území Slovenska. 
- oblasť turizmu a kultúry sa v tejto kapitole uvádza ako FAKTOR regionálneho rozvoja a za oblasť s rozvojovým POTENCIÁLOM, ale zároveň za STRATEGICKÝ CIEĽ – spresniť, či autori považujú rozvoj turizmu za prostriedok alebo cieľ, 
- materiál na str. 50 uvádza Ako najväčší nevyužitý rozvojový potenciál regiónu BK potenciál TURIZMU, čo však nie je premietnuté konkrétne do prioritných oblastí (nižšie str. 50) 
- cestovný ruch ani kultúra v BSK v súčasnosti nedisponuje atribútmi – legislatíva, financovanie, inštitúcie – samostatného odvetvia do takej miery, aby naplnil očakávania definované v materiáli. 
- Cestovný ruch v Bratislavskom kraji a v hl. meste SR v Bratislave je vo vzťahu k okolitým hlavným mestám a ich regiónom absolútne nekonkurencieschopný z nasledujúcich dôvodov: 
1. absencia inštitucionálneho riadenia 
2. absencia kvantifikovateľných ukazovateľov, merania, hodnotenia a spätnej väzby (satelitný účet na úrovni samosprávnych krajov) 
3. absencia legislatívnej, finančnej a následne investičnej podpory CR, 
4. nesystematické a neefektívne fungovanie štátnej propagácie (vylúčenie BSK) 
5. neexistencia právnej platformy pre fungovanie partnerstiev verejného a súkromného sektora 
6. chýbajúce komfortné dopravné spojenia s mnohými potenciálnymi trhmi 
7. nedostatočné využitie chránených území pre rozvoj CR 
8. podceňovanie profesionalizácie pracovníkov v priemysle CR ako i v nadväzujúcich odvetviach. 
Cestovný ruch (kultúrnohistorický a prírodný potenciál územia ako jeho produkty) je bezpochyby najdynamickejšie rastúcim odvetvím v celosvetovom merítku, je nástrojom ekonomickej prosperity štátu a regiónov, podnikateľského sektora a aj obyvateľov, je nástrojom zhodnotenia a ochrany prírodného a kultúrneho potenciálu územia, a cestou trvalo udržateľného rozvoja do budúcnosti. Napriek týmto sociálno-ekonomickým aspektom nemá v materiáli adekvátne postavenie. 
 	O 	N	Pri analýze BSK boli použité oficiálne štatistické údaje.

Rozvoj služieb a turizmu je jedným z navrhnutých strategických cieľov rozvoja BSK.  K hlavným faktorom rozvoja BSK patrí napr. geopolitický polohový potenciál a silný kultúrno-spoločenský potenciál, využitie ktorých umožní plniť daný strategický cieľ.	
BSK 	do kapitoly 5.časť 5.1 
aby sa ciele rozvoja Bratislavského kraja v sociálnej oblasti rozšírili o ďalšie priority a nedostatkové potreby obyvateľov kraja, ktoré vzišli napríklad aj z výstupov empirického výskumu realizovaného v období rokov 2008 -2009, navrhujeme: 
- pre zabezpečenie starostlivosti o seniorov zriadenie denného stacionára, zariadenia pre seniorov, zariadenia opatrovateľskej služby, 
- pre riešenie problematiky bezdomovectva zriadenie útulku, nocľahárne, 
- pre osoby drogovo závislé zriadenie resocializačného strediska, 
- pre obete domáceho násilia zariadenie núdzového bývania, krízového strediska, 
- v súvislosti so starostlivosťou o zdravotne postihnutých navrhujeme zamerať pozornosť na absenciu špecializovaných zariadení pre rôzne typy chorôb (napr. Alzheimer, autizmus, psychiatrické diagnózy, a pod.), domovov sociálnych služieb pre dospelých, zariadenie podporovaného bývania, 
- pre mladých dospelých po ukončení ústavnej starostlivosti zriadenie Domova na pol ceste, 
- zabezpečenie bezodkladného prijímania občanov nachádzajúcich sa v hmotnej núdzi bez rodinných príslušníkov do zariadení sociálnych služieb podľa odkázanosti, 
- vytváranie sociálnych lôžok v zdravotníckych zariadeniach pre občanov, ktorí sú vzhľadom na svoj nepriaznivý zdravotný stav odkázaní na pomoc inej fyzickej osoby a nemôžu byť prepustení zo zdravotníckeho zariadenia ústavnej zdravotnej starostlivosti z dôvodu, že im nemožno zabezpečiť poskytovanie sociálnej služby v prirodzenom rodinnom prostredí alebo poskytnúť sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb.  	O 	N	Uvedené návrhy sú už konkrétnymi opatreniami.
Definovanie konkrétnych opatrení je v kompetencii VÚC v rámci vypracovania PHSR.	
MP SR 	vidieku 
Vidiek je v celom materiáli spomínaný iba okrajovo ako oddychová časť regiónu. Je potrebné rozpracovať problematiku vidieckych oblastí regiónov podrobnejšie a nie len z pohľadu turizmu či odpočinku. 	Z 	N	Listom MP SR z 19. 3. 2010 bola zásadná pripomienka preklasifikovaná na obyčajnú pripomienku. 
Vidiek je neoddeliteľnou súčasťou regionálneho rozvoja. Ciele národnej stratégie vychádzajú z určenia konkurenčnej výhody na úrovni NUTS 3. Podrobnejšie je táto problematika rozpracovaná v iných koncepčných a strategických materiáloch.	
MP SR 	kapitole 8. Finančný plán s určením zdrojov a foriem financovania  
V kapitole 8. Finančný plán s určením zdrojov a foriem financovania uvádzate ako jeden z možných finančných zdrojov, tejto národnej stratégie, rozpočet obcí. V tomto prípade neodporúčame takéto finančné riešenie, keďže sa jedná hlavne o regionálny rozvoj a materiál sa zameriava hlavne na strategický regionálny rozvoj z pohľadu kraja. 	Z 	N	Listom MP SR z 19. 3. 2010 bola zásadná pripomienka preklasifikovaná na obyčajnú pripomienku. 
Nejde o zdroje financovania národnej stratégie, ale o zdroje financovania regionálneho rozvoja ako takého v zmysle zákona č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja.	
MP SR 	záveru materiálu 
V závere materiálu sú spomínané partnerstvá. Je potrebné vymenovať tieto partnerstvá a taktiež medzi ne zaradiť i miestne akčné skupiny, ktoré operujú na lokálnej úrovni. 	Z 	N	Listom MP SR z 19. 3. 2010 bola zásadná pripomienka preklasifikovaná na obyčajnú pripomienku. 
Pojmom „partnerstvá“ je myslené rešpektovanie princípu partnerstva vo všeobecnosti, nie je potrebné ich konkretizovať.	
MP SR 	odporúčanie 
Doporučujeme opravu gramatických a štylistických chýb v celom texte. 	O 	A	Text bol upravený.	
MDPT SR 	vlastný materiál 
str. 24, časť Telekomunikácie, odsek 2 vypustiť text „z pomerne ešte stále vysokých cien internetu“. 

Odôvodnenie: 
Podľa analýz aktuálneho stavu trhu širokopásmového prístupu v Slovenskej republike je tento trh rozmanitý a dynamický, s dobrými predpokladmi na rozvoj. Zvyšovanie dostupnosti nových technológií a rozširovanie pokrytia sa v ostatných rokoch prejavuje znižovaním cenovej úrovne. Vyššie prenosové rýchlosti umožňujú koncovým užívateľom väčší výber širokopásmových služieb a lepšie ceny v prepočte na jeden Mbit. V rámci porovnania cien za širokopásmové pripojenie sa Slovenská republika nachádza na popredných miestach spomedzi krajín Európskej únie a OECD. 
 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 odstránený. Rozporný text bol doplnený nasledovne: „vo vzťahu k priemerným príjmom obyvateľstva“.	
MDPT SR 	vlastný materiál 
str. 45, bod 5.1, časť Dopravná poloha, odsek 3 vypustiť slovo v zátvorke „pošta“. 

Odôvodnenie: 
Poskytovanie poštových služieb na území Slovenskej republiky upravuje zákon č. 507/2001 Z. z. o poštových službách v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). Univerzálnu poštovú službu (§ 3) zabezpečuje poskytovateľ univerzálnej služby, t. j. Slovenská pošta, a. s. (ďalej „SP, a. s.“ ), ktorá je držiteľom poštovej licencie na poskytovanie univerzálnej poštovej služby udelenej Poštovým regulačným úradom podľa § 16 zákona. V súlade s § 16, ods. 6 zákona Poštový regulačný úrad, udelil poštovú licenciu SP, a. s., nakoľko jej technické a organizačné predpoklady sú na požadovanej úrovni a je dostatočne vybavená na prevádzkovanie verejnej poštovej siete, vrátane prepravy zásielok. Súčasťou poštovej licencie sú aj Požiadavky na kvalitu univerzálnej poštovej služby, ktoré určujú, okrem iného, aj lehotu prepravy zásielok a dostupnosť prístupových miest verejnej poštovej siete. 
 	Z 	A	Text bol upravený.	
MDPT SR 	vlastný materiál 
Považujeme za zásadný nedostatok, že tvorcovia sa bližšie nezaoberajú aj riešením dopravnej infraštruktúry ako jedného zo základných pilierov nevyhnutných pre rozvoj Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Dopravná infraštruktúra sa vo všeobecnosti považuje za jeden zo základných pilierov nevyhnutných pre rozvoj štátu, preto jednou z prioritných oblastí by malo byť aj dobudovanie a modernizácia dopravnej infraštruktúry Slovenskej republiky. 	Z 	A	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 16. 3. 2010 odstránený. 
Do materiálu bol doplnený odsek o dopravnej infraštruktúre v kapitole 3, časť Technická infraštruktúra, ktorý navrhlo MDPT SR.	
MDPT SR 	vlastný materiál 
V kapitole 3.2. „Podnikateľské prostredie (ekonomická výkonnosť a konkurencieschopnosť)“, v časti “Technická infraštruktúra“ v 3. odseku na strane 23, žiadame vypustiť poslednú vetu „Problémové sú emisie z palív, používané v leteckej doprave.“ Predmetná veta nemá žiadnu nadväznosť na predchádzajúci text.  	O 	A	Text bol vypustený.	
TNSK	5.3 Priority a ciele stratégie rozvoja Trenčianskeho kraja 
Doplnenie textu materiálu NSRR SR v časti Strategické ciele o body:
5.	vybudovať rýchlostnú komunikáciu R2
6.	využiť geotermálne pramene pre ďalší rozvoj tradičného kúpeľníctva. 
	O	A	Text bol upravený. 	
TNSK	5.3 Priority a ciele stratégie rozvoja Trenčianskeho kraja 
Doplnenie textu materiálu NSRR SR v časti Očakávané dopady o body:
-	zlepšenie dopravnej infraštruktúry s prepojením celého regiónu západ - východ (stredné Považie - horná Nitra),
-	zlepšenie kapacít cestovného ruchu  a tradičného kúpeľníctva.	O	A	Text bol upravený. 	
Únia miest Slovenska	Metodický inštitút pre rozvoj regiónov
Text NSRR:
Pre efektívnu a účinnú realizáciu podpory regionálneho rozvoja je potrebné zriadiť špecializované odborné pracovisko „Metodický inštitút pre rozvoj regiónov“ (ďalej len „metodický inštitút“) zaoberajúce sa oblasťou sociálneho, ekonomického a územného rozvoja regiónov a to aj v kontexte členstva SR v medzinárodných inštitúciách. Dobré skúsenosti s prácou podobných inštitúcií v zahraničí, ako napr. vo Francúzsku, Poľsku, Česku, potvrdzujú opodstatnenosť vzniku takejto inštitúcie. 
Metodický inštitút bude najmä:
•	vypracovávať analýzy, prognózy, koncepcie, stratégie, dopadové štúdie, prípadové štúdie v oblasti regionálneho rozvoja a priestorového plánovania, spolupracovať pri tvorbe legislatívnych materiálov v oblasti regionálnej politiky na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni,
•	plniť úlohy súvisiace s realizáciou národnej stratégie,
•	vykonávať metodickú a informačnú činnosť v oblasti regionálneho rozvoja. 
Pri plnení svojich úloh bude metodický inštitút spolupracovať najmä s MVRR SR a sociálno-ekonomickými partnermi. 

Pripomienky:
1.	Je otázne, či je potrebné budovať plánovaciu a metodickú inštitúciu, ak hlavným cieľom novej regionálnej politiky je najmä podpora konkurencieschopnosti cestou podpory inovácií. Legislatívna oblasť je v právomoci ministerstva a základnou úrovňou realizácie je vyšší územný celok, ktorý by mal na základe prístupu bottom up pripravovať programy podporujúce hlavné ciele a zámery národnej stratégie. Je úlohou regiónov, aby dokázali zabezpečiť náplň práce „metodického inštitútu“. Úlohou centrálnej vlády je zabezpečiť expertné analýzy a návrhy a na to nie je potrebné budovať stabilnú inštitúciu.
2.	A ak sa tento zámer presadí, už v stratégii je potrebné definovať spôsob jeho zriadenia, jeho začlenenie a jeho financovanie a najmä posúdenie jeho efektivity voči napríklad zabezpečovania činnosti „tretími osobami“. Rovnako nie je  jasný rozsah jeho pôsobnosti, t.j. či bude zabezpečovať úlohy iba na centrálnej úrovni, alebo aj pre úroveň NUTS III. Aké bude jeho postavenie voči špecializovaným pracoviskám a inštitúciám pôsobiacim na regionálnej úrovni, čo sa rozumie pod tézou „ bude spolupracovať najmä v MVRR SR a sociálno – ekonomickými partnermi“. Ktorými a na akej úrovni?
	O	N	Regionálny rozvoj je horizontálnou problematikou a na národnej, regionálnej a miestnej úrovni by mal, tak ako je to na úrovni EÚ, zohľadňovať sociálno-ekonomický a územný princíp. Z tohto dôvodu je potrebné vytvoriť špecializované odborné pracovisko, ktoré bude napĺňať hlavné princípy regionálnej politiky EÚ a bude účinným podporným nástrojom na realizáciu efektívneho plánovania na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

V materiáli sa navrhuje zriadiť metodický inštitút ako samostatný útvar v rámci MVRR SR.  Podrobnejšia vecná pôsobnosť metodického inštitútu bude predmetom osobitného materiálu.
	
Únia miest Slovenska	Osobitný finančný nástroj – Fond na podporu regionálneho rozvoja.
Text NR SR
Hlavným cieľom Fondu na podporu regionálneho rozvoja bude prostredníctvom poskytovania úverov a nenávratných finančných príspevkov financovať projekty súvisiace s realizáciou cieľov a priorít ustanovených v národnej stratégii. Rozhodujúcou formou podpory budú úvery. Finančné príspevky budú z Fondu na podporu regionálneho rozvoja poskytované obciam, VÚC a združeniam týchto právnických osôb na základe zmluvy. Fond na podporu regionálneho rozvoja bude zriadený samostatným zákonom, ktorý upraví jeho postavenie, činnosť, podmienky a rozsah poskytovania finančnej podpory. Legislatívny zámer návrhu zákona o Fonde na podporu regionálneho rozvoja vypracuje MVRR SR a predloží ho na rokovanie vlády SR do 1. januára 2011.
Pripomienky:
1.	Stratégia nedefinuje zdroje fondu na podporu regionálneho rozvoja
2.	Ak sa v texte píše „ Základnou úrovňou realizácie národnej stratégie budú kraje ako regióny na úrovni NUTS 3“,  potom je návrh osobitného fondu financovanie regionálneho rozvoja v rozpore s touto tézou. Je potrebné odísť od financovania projektov a v súlade s koncepciou New Public Managment je potrebné podporovať zo štátneho rozpočtu inovatívne programy  vyšších územných celkov. 
3.	Úlohou centrálnej vlády má byť podpora inovatívnych programov pripravovaných regiónmi a preto zriaďovanie fondu poskytujúceho úvery nepovažujeme za potrebné.	O	ČA	Kapitola bola prepracovaná.	
Únia miest Slovenska	Previazanosť regionálnej politiky a sektorových politík
Národná stratégia nedostatočne rieši previazanosť regionálnej politiky s politikami iných ministerstiev, čo považujeme za jeden z vážnych pretrvávajúcich problémov, pričom zriadenie samotného ministerstva malo a jeho existencia má iba vtedy význam ak sa dosiahne vyššia previazanosť programov a financií v regiónoch.	O	Nep	Nemá charakter pripomienky.	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 38, časť 4.4
K opatreniam v oblasti vedy, výskumu a inovácií – doplniť opatrenie „podpora infraštruktúry výskumu“.	O	A	Text bol upravený.	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 39, časť 4.4
K opatreniam v oblasti ľudských zdrojov doplniť potrebu podpory vzdelávania osôb s osobitnými vzdelávacími potrebami (napr. postihnutím znevýhodnení ľudia).	O	ČA 	Text bol čiastočne upravený.	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 39, časť 4.4
K opatreniam v oblasti ľudských zdrojov doplniť potrebu prepojenia vzdelávania s požiadavkami trhu práce (táto otázka je stále aktuálna, pracovný trh sa mení a vyvíja).	O	A	Text bol upravený.	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 39, časť 4.4
K opatreniam v oblasti ľudských zdrojov doplniť potrebu inovácie vzdelávania.	O	A	Text bol upravený. 	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 107, časť 6
Doplniť či pracovisko „Metodický inštitút pre rozvoj regiónov“ bude patriť pod MVRR SR alebo bude pôsobiť nezávisle.	O	A	Text v súvislosti s Metodickým inštitútom bol upravený, podrobnejšia vecná pôsobnosť metodického inštitútu bude predmetom osobitného materiálu.	
MŠ SR	Vlastný materiál, str. 110, časť 8
Fond na podporu regionálneho rozvoja bude poskytovať úvery a pôžičky, je však potrebné v materiáli uviesť z akých prostriedkov ich bude poskytovať, špecifikovať či ide o prostriedky štátneho rozpočtu.	O	ČA	Kapitola bola prepracovaná.	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná