Doložka vplyvov strategického dokumentu
s celoštátnym dosahom na životné prostredie

I. Základné údaje o strategickom dokumente

1. Hlavné ciele

Hlavným cieľom Národnej stratégie regionálneho rozvoja SR (ďalej len „národná stratégia“) je integrovaným a výsledkovo orientovaným prístupom k regionálnemu rozvoju a na základe využitia vnútorného potenciálu regiónov zvýšiť do roku 2030 adaptabilitu, konkurencieschopnosť a výkonnosť regiónov pri súčasnom zvyšovaní kvality života ich obyvateľov a pri rešpektovaní princípov trvalo udržateľného rozvoja.

2. Vzťah k iným strategickým dokumentom

Národná stratégia bola vypracovaná v súlade s inými strategickými a koncepčnými dokumentmi, napr. v oblasti politiky súdržnosti nadväzuje na Národný strategický referenčný rámec SR 2007 - 2013 (vrátane operačných programov), v oblasti územného rozvoja je koordinovaná súbežne s aktualizáciou KURS 2001. Národná stratégia tiež vychádza z Lisabonskej stratégie EÚ a jej rozpracovania pre Slovensko v rámci dokumentov, ako je Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010, Národný program reforiem SR a Modernizačný program Slovensko 21.
Vzťah národnej stratégie k uvedeným strategickým dokumentom je interaktívny, tzn. že nadväzuje na ich základné princípy a priority a na druhej strane sa prostredníctvom národnej stratégie sa vnáša to týchto dokumentov regionálna dimenzia a vytvára sa tak rámec pre ich efektívnu implementáciu s dôrazom na špecifiká jednotlivých regiónov.

II. Opis priebehu prípravy a posudzovania

Posudzovanie vplyvu strategického dokumentu s celoštátnym dosahom na životné prostredie zabezpečovalo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (ďalej len „MVRR SR“) v spolupráci s Ministerstvom životného prostredia SR (ďalej len „MŽP SR“). 
Posudzovanie národnej stratégie bolo vykonané podľa § 17 zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) a v súlade so smernicou 2001/42/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. júna 2001 o posudzovaní vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie (ďalej len „smernica SEA“). 

1. Vecný a časový harmonogram prípravy a posudzovania

Vypracovanie návrhu národnej stratégie zabezpečilo MVRR SR, pri uplatnení partnerstva, v spolupráci so sociálno-ekonomickými partnermi. Počas tvorby národnej stratégie boli oslovení v rámci expertnej skupiny pre regionálnu politiku zástupcovia štátnej správy, samosprávy vyšších územných celkov i obcí, akademickej obce, mimovládnych organizácií, záujmových a reprezentatívnych združení, ktorým boli priebežne zasielané na pripomienkovanie jednotlivé časti dokumentu. 
Dňa 26. októbra 2009 sa uskutočnila prezentácia pracovnej verzie analytickej a strategickej časti národnej stratégie v rámci expertnej skupiny pre regionálnu politiku.
Proces posudzovania vplyvov strategického dokumentu na životné prostredie 
•	Oznámenie o národnej stratégii podľa § 5 ods. 5 zákona vypracovalo MVRR SR v októbri 2009;
•	MVRR SR doručilo oznámenie o národnej stratégii podľa § 17 ods. 3 zákona MŽP SR a zároveň ho zverejnilo podľa § 6 ods. 1 zákona v hromadnom informačnom prostriedku s celoštátnym dosahom v Hospodárskych novinách;
•	Oznámenie o národnej stratégii bolo zverejnené na internetových stránkach www.enviroportal.sk a www.build.gov.sk, s určením termínu a miesta na predloženie pripomienok;
•	MVRR SR zároveň informovalo o oznámení listom jednotlivé ústredné orgány štátnej správy a samosprávne kraje;
•	MVRR SR ako rezortný orgán v spolupráci s MŽP SR s prihliadnutím na doručené stanoviská k oznámeniu o národnej stratégii určilo podľa § 8 zákona rozsah hodnotenia strategického dokumentu s celoštátnym dosahom;
•	Rozsah hodnotenia a časový harmonogram bol podľa § 17 ods. 5 zákona zverejnený v plnom rozsahu na www.build.gov.sk a na www.enviroportal.sk spolu s určením termínu a miesta na predloženie pripomienok k rozsahu hodnotenia;
•	Správu o hodnotení národnej stratégie na životné prostredie (ďalej len „správa o hodnotení“) vypracovala spoločnosť ENVING, s. r. o. so sídlom v Rakovčíku;
•	MVRR SR doručilo MŽP SR podľa § 17 ods. 8 zákona úplné znenie návrhu národnej stratégie a správu o hodnotení v písomnej a elektronickej forme a zároveň zverejnila uvedené dokumenty na internetovej stránke MVRR SR – www.build.gov.sk;
•	Informáciu o vypracovaní návrhu národnej stratégie a správy o hodnotení zverejnilo MVRR SR podľa § 17 ods. 7 zákona v hromadnom informačnom prostriedku s celoštátnym dosahom (Hospodárskych novinách) s uvedením termínu na predkladanie stanovísk a adresy, na ktorú možno stanoviská predkladať; o zverejnení informovalo bezodkladne MŽP SR;
•	MVRR SR do 21 dní od zverejnenia správy o hodnotení a návrhu národnej stratégie podľa § 17 ods. 8 zákona zabezpečilo v spolupráci s MŽP SR verejné prerokovanie správy o hodnotení a návrhu národnej stratégie;
•	Termín a miesto verejného prerokovania oznámilo MVRR SR desať dní pred jeho konaním MŽP SR a zároveň informáciu o jeho konaní zverejnilo na svojej internetovej stránke a v hromadnom informačnom prostriedku s celoštátnym dosahom;
•	Verejné prerokovanie národnej stratégie sa konalo dňa 10. 02. 2010 na MVRR SR;
•	Z priebehu verejného prerokovania bol vyhotovený záznam, ktorý spolu s prezenčnou listinou je súčasťou archivovanej dokumentácie;
•	V určenom termíne na zasielanie stanovísk k správe o hodnotení strategického dokumentu a návrhu národnej stratégie, podľa § 6 ods. 2 zákona, MVRR SR obdržalo 17 písomných stanovísk;
•	MŽP SR zabezpečilo vypracovanie odborného posudku podľa § 13 zákona, listom č. 9942/2009-3.4/pl, zo dňa 22. 02. 2010, ktorým určilo na vypracovanie odborného posudku JUDr. Oľgu Petkovu, zapísanú v zozname odborne spôsobilých osôb na posudzovanie činností na životné prostredie, ako fyzická osoba;
•	MŽP SR vydalo podľa zákona Stanovisko (Číslo: 9942/2009-3.4/pl) dňa 12. apríla 2010.

2.  Stanoviská predložené k správe o hodnotení strategického dokumentu na vládnej úrovni a ich vyhodnotenie

Podľa § 12 zákona bolo doručených 17 písomných stanovísk k správe o hodnotení a strategickému dokumentu.
Svoje pripomienky zaslali: Združenie miest a obcí Slovenska, Žilinský samosprávny kraj, Košický samosprávny kraj, Bratislavsky samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo vnútra SR, Úrad vlády SR.
Písomné stanoviská bez pripomienok k správe o hodnotení predložilo 7 subjektov: Ministerstvo spravodlivosti SR; Ministerstvo zahraničných veci SR; Ministerstvo kultúry SR; Ministerstvo pôdohospodárstva SR; Ministerstvo financií SR; Ministerstvo školstva SR; Nitriansky samosprávny kraj.
Podstatná časť pripomienok predložených k správe o hodnotení sa týkala Kapitoly č. III. „Základné údaje o súčasnom stave životného prostredia dotknutého územia“, ktorá je len informatívneho charakteru a je zostavená z dostupných existujúcich štatistických údajov.
Stanoviská k správe o hodnotení obsahovali veľmi málo námetov na úpravu, prípadne na dopracovanie návrhu národnej stratégie, ktoré by súviseli s jej vplyvom na životné prostredie. 
Vyhodnotenie:
Opodstatnené pripomienky a požiadavky boli premietnuté do opatrení z procesu posudzovania. MVRR SR v štádiu dopracovania návrhu národnej stratégie prehodnotilo jednotlivé požiadavky pripomienkujúcich subjektov a opodstatnené požiadavky zohľadnilo pri vypracovaní konečného znenia návrhu národnej stratégie. 
Všetky pripomienky boli vyhodnotené a ich vyhodnotenie (kompletná tabuľka so zaslanými pripomienkami, ich vyhodnotenie – akceptácia, neakceptácia s uvedením dôvodov neakceptácie) je súčasťou archivovanej dokumentácie z procesu posudzovania.

3. Informácia o verejnom prerokovaní a jeho závery

Verejné prerokovanie sa konalo v zasadačke MVRR SR, Lamačská cesta č. 8, Bratislava, dňa 10. 2. 2010. Verejného prerokovania sa zúčastnili zástupcovia obstarávateľa, spracovateľa správy o hodnotení, MŽP SR a dotknutých subjektov. 
Z verejného prerokovania neboli prijaté žiadne osobitné závery.
Z priebehu verejného prerokovania bol vyhotovený záznam, ktorý je spolu s prezenčnou listinou súčasťou archivovanej dokumentácie z procesu posudzovania.

4. Stanovisko ministerstva a jeho vyhodnotenie (akceptované, neakceptované)

V stanovisku MŽP SR podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa odporúča schválenie strategického dokumentu s celoštátnym dosahom „Národná stratégia regionálneho rozvoja Slovenskej republiky“ za dodržania podmienok uvedených v časti „Odporúčania na prepracovanie, dopracovanie, úpravu návrhu strategického dokumentu“ tohto stanoviska s tým, že ak jednotlivé projekty súvisiace s realizáciou národnej stratégie budú spĺňať kritériá podľa prílohy č. 8 zákona, budú posúdené z hľadiska vplyvu na životné prostredie podľa tretej časti zákona pred ich povolením podľa osobitných predpisov.
Na schválenie sa odporúča národná stratégia vo verzii, ktorá bola posudzovaná z hľadiska vplyvov na životné prostredie, dopracovanej a upravenej podľa relevantných pripomienok z procesu posudzovania.
Na prevenciu, elimináciu, minimalizáciu a kompenzáciu predpokladaných vplyvov národnej stratégie sa na základe identifikácie predpokladaných vplyvov v etape posudzovania strategického dokumentu (SEA) odporúčajú pre etapu ďalšieho rozpracovania, posudzovania a následnej realizácie nasledovné opatrenia:

1.	Jednoznačne a prehľadne upraviť strategický rámec národnej stratégie (vízia, ciele, priority, opatrenia, zabezpečenie realizácie, monitoring, zodpovednosť za plnenie – štát, kraj, okres, obec);
Vyhodnotenie: 
Akceptované – rámec materiálu bol upravený; ďalej bude rozpracovaný na úroveň LAU 1 (okresy) s uvedením zodpovednosti za plnenie jednotlivých opatrení 
2.	Jasne stanoviť v kapitole č. 1 hlavné faktory rozvoja regiónov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované – kapitola 1 bola upravená
3.	Podrobnejšie rozpracovať environmentálne kritéria regionálneho rozvoja a zahrnúť ich do posudzovaného návrhu národnej stratégie;
Vyhodnotenie: 
Akceptované – medzi hlavné ukazovatele monitorovania a hodnotenia národnej stratégie boli doplnené ukazovatele z environmentálnej oblasti
4.	Prehodnotiť, sprehľadniť a upraviť podľa pripomienok z procesu posudzovania kapitolu č. 5 Priority a ciele stratégie rozvoja krajov a zosúladiť ju s kapitolou č. 4. Vízia a stratégia regionálneho rozvoja, návrhu národnej stratégie;
Vyhodnotenie: 
Akceptované – kapitoly 4 a 5 boli zosúladené
5.	Zhodnotiť účinnosť existujúcich nástrojov (najmä právnych a ekonomických vrátane environmentálnych súvisiacich s regionálnym rozvojom) na dosiahnutie stanovených strategických cieľov – v prípade potreby navrhnúť ich doplnenie, prípadne úpravu/prepracovanie (napr. ustanovenie regulatív pre umiestňovania a využívania jednotlivých druhov obnoviteľných zdrojov energie, vytvorenie nástrojov na podporu šetrenia energiou a vodou, doriešenie likvidácie starých záťaží, využívanie tzv. „hnedých plôch“, nástroje na rozvoj cestovného ruchu, oživenie poľnohospodárskej výroby, usmernenie rozmiestňovania priemyselných aktivít pomocou ekonomických nástrojov, ustanovenie metód a kritérií únosnosti územia a ďalšie.);
Vyhodnotenie: 
Čiastočne akceptované – vypracovaniu národnej stratégie predchádzala analýza existujúcich a pripravovaných strategických a koncepčných dokumentov (i v oblasti životného prostredia), výsledky ktorej slúžili ako jeden z podkladov pri identifikovaní hlavných problémov v oblasti regionálneho rozvoja a návrhov odporúčaní na ich riešenie
6.	Pri dopracovaní národnej stratégie a jej následnej realizácií zohľadniť a dodržiavať základné princípy a kritériá trvalo udržateľného rozvoja:
•	Princíp podpory rozvoja ľudských zdrojov
Kritériá:
-	zabezpečenie ochrany zdravia ľudí
-	zabezpečenie optimálneho rozvoja ľudských zdrojov (vo všetkých životu prospešných oblastiach),
•	Ekologický princíp
Kritériá:
-	zachovanie a podpora biodiverzity, vitality a odolnosti ekosystémov
-	optimalizácia priestorového usporiadania a funkčného využívania krajiny a zabezpečenie jej územného systému ekologickej stability
-	zachovanie a podpora život zabezpečujúcich systémov
-	zachovanie vysokej kvality zložiek životného prostredia - minimalizácia negatívnych vplyvov na životné prostredie
-	minimalizácia využívania neobnoviteľných zdrojov a prednostné využívanie obnoviteľných zdrojov, avšak v medziach ich reprodukčných schopností,
•	Princíp autoregulačného a sebapodporného vývoja
	Kritériá:
-	odhaľovanie a využívanie prírodných a antropicky simulovaných autoregulačných a sebapodporných prírodných mechanizmov
-	podpora uzavretých cyklov výroby a spotreby,
•	Efektívnostný princíp
	Kritériá:
-	zachovanie optimálnych látkovo-energetických cyklov
-	minimalizácia surovinových a energetických vstupov
-	redukcia množstva výstupov a minimalizácia strát
-	zavádzanie a podpora nástrojov environmentálnej ekonomiky,
•	Princíp rozumnej dostatočnosti
	Kritériá:
-	rozumné a šetrné využívanie zdrojov a ich ochrana
-	podpora vhodných foriem samozásobovania,
•	Princíp preventívnej opatrnosti a predvídavosti
Kritériá:
-	uprednostňovanie preventívnych opatrení pred odstraňovaním nežiaducich následkov činností
-	rešpektovanie možných rizík (vrátane neoverených),
•	Princíp rešpektovania potrieb a práv budúcich generácií
Kritériá:
-	zachovanie možností využívania existujúcich zdrojov aj pre budúce generácie
-	zachovanie rovnakých práv budúcich generácií,
•	Princíp vnútro generačnej, medzi generačnej a globálnej rovnosti práv obyvateľov Zeme
Kritériá:
-	zabezpečenie ľudských práv vo všetkých smeroch a systémoch
-	zabezpečenie národnostnej, rasovej a inej rovnosti
-	zabezpečenie práv ostatných živých bytostí,
•	Princíp kultúrnej a spoločenskej integrity
Kritériá:
-	preferovanie rozvoja na báze vnútorného rozvojového potenciálu namiesto mechanicky importovaného rozvoja
-	zachovanie a obnova pozitívnych hodnôt krajiny, sociálnej a kultúrnej identity
-	podpora miestneho koloritu, ľudovej kultúry a duchovnej atmosféry
-	oživenie tradičných aktivít s citlivým využitím moderných technológií
-	podpora spontánnych foriem pomoci, resp. svojpomoci,
•	Princíp nenásilia
Kritériá:
-	uplatňovanie mierových a konsenzuálnych metód riadenia
-	nepoužívanie akýchkoľvek foriem násilia,

•	Princíp emancipácie a participácie
Kritériá:
-	presadzovanie primeranej miery decentralizácie a uplatňovania príslušníkov daného spoločenstva
-	tvorba pracovných príležitostí a umožnenie prístupu k verejným statkom a službám
-	účasť obyvateľov obcí na rozhodovaní a posilnenie verejnej kontroly,
•	Princíp solidarity
Kritériá:
-	uplatňovanie tolerancie a porozumenia
-	podpora vzájomnej pomoci a spoluzodpovednosti,
•	Princíp subsidiarity
Kritériá:
-	prenášanie kompetencií na najnižšiu možnú hierarchickú úroveň ich realizácie približovanie ich výkonu k občanovi,
•	Princíp prijateľných chýb
Kritériá:
-	uprednostňovanie prístupov umožňujúcich návrat k východiskovému stavu - minimalizácia nevratných zmien s ťažko predvídateľnými dôsledkami
-	bezodkladné zverejňovanie chýb a omylov, ako aj ich bezprostredné odstraňovanie, resp. zmierňovanie,
•	Princíp optimalizácie
Kritériá:
-	cielené riadenie a zosúlaďovanie všetkých činností so smerom k rovnováhe, odstraňovanie nežiaducich následkov, zdrojov nestability a rizík
-	hľadanie a podpora verejnoprospešných činností s viacsmernými kladnými vplyvmi,
•	Princíp sociálne, eticky a environmentálne priaznivého hospodárenia, rozhodovania, riadenia a správania
Kritériá:
-	uplatňovanie všetkých vyššie uvedených 15 princípov v synergickom pôsobení politických, právnych, ekonomických, organizačných, výchovno-vzdelávacích a iných nástrojov pri podpore hodnotových orientácií, tvorbe kultúry a určovaní hodnôt, ako aj a pri vzniku, činností a budovaní príslušných inštitúcií;
Vyhodnotenie: 
Akceptované - Pri dopracovaní národnej stratégie a jej následnej realizácií budú zohľadnené a dodržiavané základné princípy a kritériá trvalo udržateľného rozvoja.
7.	Pri rozpracovaní národnej stratégie na nižšiu úroveň dôsledne zhodnotiť prírodný potenciál jednotlivých regiónov a na jeho základe prijať účinné opatrenia na trvalo udržateľný rozvoj regiónov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
8.	Strategické dokumenty regionálneho rozvoja vyplývajúce z rozpracovania národnej stratégie na nižšiu úroveň podrobiť strategickému environmentálnemu hodnoteniu (SEA) podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
9.	Zabezpečiť posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA) na úrovni konkrétnych projektov podľa zákona č. 24/2006 Z. z. tak, aby bola zabezpečená optimalizácia zvolených riešení a ich lokalizácie, výberu environmentálnych technológií, časovej a vecnej následnosti jednotlivých realizačných krokov, ako aj vyváženosť environmentálnych, sociálnych a ekonomických aspektov realizovaných projektov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
10.	Pri rozhodovaní o výbere projektov dôsledne sledovať aspekt trvalej udržateľnosti a vyváženosť krátkodobých a dlhodobých vplyvov a zároveň vyváženosť lokálnych, regionálnych a celonárodných prínosov projektu;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
11.	Pri výbere projektov uplatniť kritériá rešpektujúce chránené územia (vrátane území NATURA 2000 a chránené druhy fauny, flóry a ich biotopy podľa zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
12.	Pri výbere projektov osobitnú pozornosť venovať hodnoteniu ich vplyvov na zdravie a kvalitu života dotknutého obyvateľstva;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
13.	Pri odňatí pôdy na nepoľnohospodárske účely postupovať podľa príslušných ustanovení zákona č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o IPKZ a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov;
Vyhodnotenie: 
Akceptované
14.	Systém monitorovania a hodnotenia plnenia národnej stratégie, ktorý je popísaný v kapitole č. 7 a v prílohe č. 3 a prílohe č. 4 návrhu národnej stratégie doplniť o environmentálne ukazovatele;
Vyhodnotenie: 
Akceptované – ukazovatele boli doplnené
15.	Návrh národnej stratégie po jeho úprave so zohľadnením pripomienok uvedených v kapitole IV. správy o hodnotení a pripomienok vyplývajúcich z procesu posudzovania a medzirezortného pripomienkového konania je možné predložiť na schválenie vláde SR.
Vyhodnotenie: 
Akceptované

5. Rámcový prehľad uplatnených pripomienok s charakteristikou akceptovaných a neakceptovaných pripomienok a dôvodov neakceptácie

V rámci procesu posudzovania vplyvov národnej stratégie zaslalo svoje pripomienky k samotnému dokumentu národnej stratégie 17 subjektov.

Svoje pripomienky vyjadrili: Úrad vlády SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Trenčiansky samosprávny kraj, Bratislavsky samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj, Košický samosprávny kraj, Združenie miest a obcí Slovenska.
Písomné stanovisko bez pripomienok zaslali: Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo vnútra SR, Nitriansky samosprávny kraj.
Zaslané pripomienky zo strany jednotlivých ministerstiev sa týkali predovšetkým tých častí dokumentu, ktoré vecne súvisia s ich pôsobnosťou. Všetky pripomienky zaslané zo strany ministerstiev boli prekonzultované a aj v súvislosti s výsledkami procesu medzirezortného pripomienkového konania boli tieto pripomienky zohľadnené v konečnom znení národnej stratégie. Zo strany samosprávnych krajov smerovala väčšina pripomienok ku kapitole 5 „Priority a ciele stratégie rozvoja krajov SR“. V niektorých stanoviskách boli odporúčania na úpravu, prípadne na doplnenie národnej stratégie. MVRR SR prehodnotilo jednotlivé pripomienky a opodstatnené zohľadnilo pri vypracovaní konečnej verzie dokumentu. 
Všetky pripomienky zaslané v rámci procesu posudzovania vplyvov národnej stratégie na ŽP boli vyhodnotené a ich vyhodnotenie (kompletná tabuľka so zaslanými pripomienkami, ich vyhodnotenie – akceptácia, neakceptácia s uvedením dôvodov neakceptácie) je súčasťou dokumentácie z procesu posudzovania.

III. Zhrnutie hodnotenia vplyvov strategického dokumentu na vládnej úrovni

1. Vplyv na zložky životného prostredia

Na základe výsledkov procesu posudzovania sa predpokladajú nasledovné vplyvy národnej stratégie na životné prostredie:
Vplyvy súvisiace s prioritnými oblasťami a navrhovanými opatreniami strategického dokumentu
Prioritná oblasť 1: Veda, výskum a inovácie
Pozitívne vplyvy
Transfer nových vedeckých poznatkov do praxe môže pozitívne ovplyvniť všetky oblasti spoločenského a hospodárskeho života vrátane znižovania zaťažovania všetkých zložiek a faktorov životného prostredia. 
Budovanie novej infraštruktúry a zlepšenie kvality existujúcej infraštruktúry vrátane vysokých škôl prispeje k skvalitneniu a zefektívneniu vzdelávacieho a vedecko-výskumného procesu. Nové technológie umožnia lepšie sledovanie javov a procesov prebiehajúcich v krajine, čo môže byť príspevkom k predchádzaniu prejavov prirodzených rizík a hazardov. 
Priblíženie sa vedy a výskumu spoločenskej praxi bude znamenať aj značný ekonomický, ale i environmentálny prínos. Nepriamym pozitívnym vplyvom je aj prepojenie vedy a výskumu na podnikateľskú sféru. Možno očakávať zlepšenie sociálno-ekonomických podmienok malých a stredných podnikov vytváraním partnerstiev, progresívnejším využívaním nových poznatkov, inovatívnych technológií. Celkovo možno tak prispievať k zlepšeniu pracovného prostredia, k úsporám energií a zvýšeniu životnej úrovne obyvateľstva. Realizácia opatrení súvisiacich s rozvojom vedy a výskumu prinesie i celkové zvýšenie zamestnanosti. K najvýznamnejšiemu nárastu pracovných miest dôjde v oblasti výskumu, v oblasti vedomostnej ekonomiky.
Existujúce pracoviská vedy a výskumu, najmä vedecké pracoviska vysokých škôl, sú často umiestnené v chátrajúcich budovách, ktoré majú vysokú kultúrno-historickú hodnotu. Ich rekonštrukcia by bola významným prínosom i v kultúrno-historickej oblasti. Celková rekonštrukcia vedeckovýskumných objektov zároveň prispeje k zlepšeniu estetickej kvality sídiel. 
Negatívne vplyvy 
Negatívne vplyvy, ktoré možno predpokladať v oblasti vedy, výskumu a inovácií, budú súvisieť s výstavbou nových objektov, rekonštrukciou a modernizáciou existujúcich objektov budov, výmenou starých technológií a prístrojového vybavenia a pod. 
Sú to bežné krátkodobé vplyvy, ktoré sprevádzajú každý druh výstavby. Ide predovšetkým o hluk, prachové emisie, produkciu odpadov a pod. Uvedené vplyvy je možné eliminovať vhodnou organizáciou práce a dodržaním technologickej a pracovnej disciplíny.
Osobitnú pozornosť je potrebné venovať oblasti nakladania s odpadmi, ktoré budú vznikať v súvislosti s výmenou starého a často aj nefunkčného prístrojového vybavenia (elektroodpady) a odpady z rekonštrukcií chemických, biologických, farmaceutických a iných laboratórií. Medzi nebezpečné odpady možno zaradiť i odpady, ktoré vzniknú z výmeny strešnej krytiny a rôznych prvkov starých budov, na báze azbestu.
Počas prevádzky vedecko-výskumných pracovísk, súčasťou ktorých sú laboratória budú vznikať nebezpečné odpady ako napr. odpady z používaných chemikálií, výmeny opotrebovaného prístrojového vybavenia. 
Priame negatívne vplyvy na faunu, flóru a biotopy, oblasti chránené podľa osobitných predpisov vrátane oblasti NATURA 2000 sa nepredpokladajú. 
Na základe uvedených skutočnosti možno konštatovať, že pri realizácií strategických cieľov a opatrení v prioritnej oblasti Veda, výskum a inovácie sa nepredpokladajú závažné negatívne vplyvy na životné prostredie.
Prioritná oblasť 2: Ľudské zdroje
Pozitívne vplyvy
Realizácia opatrení na zabezpečenie podpory rozvoja ľudských zdrojov bude mať v konečnom dôsledku významný pozitívny vplyv i na životné prostredie. Prostredníctvom kvalitného celoživotného vzdelávania sa zároveň zvýši i environmentálne povedomie občanov, čo sa v konečnom dôsledku odzrkadlí i na ich správaní a vzťahu k živej prírode, kultúrnym hodnotám a vlastnému zdraviu.
Závažné negatívne vplyvy sa v súvislosti s prioritnou oblasťou ľudské zdroje a navrhovanými opatreniami nepredpokladajú.
Prioritná oblasť 3: Zamestnanosť
Pozitívne vplyvy
Vytváranie pracovných miest pre ohrozené skupiny obyvateľstva môže okrem ich sociálneho zabezpečenia prispieť i k zlepšeniu životného prostredia v regiónoch, najmä pokiaľ nové pracovné miesta budú súvisieť so službami v oblasti ochrany a tvorby životného prostredia.
Negatívne vplyvy 
Negatívne vplyvy v súvislosti s prioritou zamestnanosť môžu vzniknúť nepriamo pri zriaďovaní nových podnikov a prevádzok, a preto bude potrebné pri ich príprave, umiestňovaní a prevádzke zohľadniť i environmentálne kritériá vyplývajúce z platných právnych predpisov v oblasti ochrany a tvorby životného prostredia.
Závažné negatívne vplyvy sa v súvislosti s prioritnou oblasťou zamestnanosť nepredpokladajú.
Prioritná oblasť 4: Konkurencieschopnosť, rast a podnikateľské prostredie
Pozitívne vplyvy
Jednoznačnými pozitívnymi vplyvmi súvisiacim s prioritou konkurencieschopnosť môže byť podpora rozvoja trvalo udržateľnej produkcie s nižším vplyvom na znečisťovanie životného prostredia, rozvoj a využívanie najlepšie dostupných technológií (BAT) v novozriaďovaných i v rekonštruovaných prevádzkach, zlepšenie využívania druhotných surovín a obnoviteľných zdrojov energie. Pozitívnym príspevkom môže byť aj oživenie poľnohospodárskej výroby, zlepšenie mimoprodukčných funkcií poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, rozvoj rekreácie a cestovného ruchu, kúpeľníctva. Možnosť rozvoja rekreácie a cestovného ruchu v Slovenskej republike je jednou z mála oblasti, pre ktoré má táto krajina danosti, rozvoj kúpeľníctva, rekreácie a cestovného ruchu ako i zlepšenie kvality infraštruktúry, pokiaľ pri ich rozvoji budú prísne dodržiavané kritéria trvalo udržateľného rozvoja.
Negatívne vplyvy 
Rozvoj regiónov môže veľmi úzko súvisieť i s negatívnym ovplyvnením životného prostredia, pokiaľ sa nebudú prísne dodržiavať vopred stanovené regulatívy a kritériá a požiadavky vyplývajúce zo všeobecne záväzných právnych predpisov. Je potrebné upozorniť aspoň na niektoré skutočnosti vyplývajúce z predchádzajúceho obdobia z dôvodu, aby sa neopakovali chyby, ktoré toto obdobie sprevádzali.
S realizáciou NSRR SR môže súvisieť umiestňovanie nových priemyselných a technologických parkov, nových výrobných areálov na „zelených plochách“ i na „hnedých plochách“.
Umiestňovanie nových priemyselných aktivít
Umiestňovanie nových priemyselných aktivít najmä priemyselných parkov je otázkou veľmi citlivou a ich nevhodné umiestnenie by mohlo spôsobiť veľmi vážne škody, najmä na životnom prostredí, ktoré by mohli v niektorých prípadoch presiahnuť prínos dosiahnutý vlastnou výrobou. 
Problémom, ktorý môže zabrzdiť vstup investorov, je i nedostatočná pripravenosť lokalít, navrhovaných pre umiestnenie priemyselných parkov, najmä včasné majetkové vysporiadanie pozemkov a ich vybavenie základnou infraštruktúrou. Z uvedených dôvodov bola v roku 2002 vypracovaná „Štúdia pre umiestnenie priemyselných parkov vo vybraných oblastiach Slovenskej republiky“. Štúdia je umiestnená na internetovej stránke Ministerstva životného prostredia SR: www.enviro.gov.sk/servlets/page/868?c_id=2162.
Štúdiu pre umiestnenie priemyselných parkov vo vybraných oblastiach Slovenskej republiky schválila vláda SR a prijala Uznesenie č. 690 z 16. júla 2003. Prílohou tohto uznesenia je i zoznam odporúčaných lokalít pre umiestnenie priemyselných parkov na Slovensku.
Aj napriek uvedeným skutočnostiam, že odporúčané lokality boli zhodnotené z hľadiska 12 vybraných kritérií a z hľadiska prijateľnosti pre životné prostredie, sa v predchádzajúcom období i v súčasnosti priemyselné aktivity umiestňujú živelne a nevychádzajú z potenciálu územia v ktorom sa umiestňujú. Umiestnenie priemyselných parkov v súčasnosti závisí najmä na od ponuky lokality a požiadavky investorov, čo nemožno považovať za vhodné.
Priemyselné parky a iné priemyselné aktivity by bolo najvhodnejšie umiestňovať na tzv. „hnedých plochách“, ktoré sú v súčasnosti nevyužívané a v minulosti slúžili na priemyselné účely. Takéto plochy sú z rôznych príčin opustené, sú napojené na inžinierske siete a zahŕňajú budovy a stavby, ktoré sú v rôznej miere poškodené alebo zničené a predstavujú starú záťaž životného prostredia. Hnedé plochy sa prichádzajúcim investorom prakticky ani neponúkajú. Problematika starých záťaži v Slovenskej republike nie je doteraz vyriešená. 
Ďalšou skutočnosťou je, že nové priemyselne aktivity sa z neznámych dôvodov umiestňujú najmä v regiónoch, ktoré vykazujú priaznivé ekonomické i sociálne ukazovatele (Trnavský kraj, Žilinský kraj). Veľmi často sa priemyselné aktivity umiestňujú na najkvalitnejšej poľnohospodárskej pôde.
Budovanie priemyselných parkov a umiestňovanie priemyselných aktivít by sa malo viac orientovať aj do regiónov s vysokou mierou nezamestnanosti, s vhodným potenciálom na ich umiestnenie, do oblasti, kde nie sú v konflikte s rozvojom rekreácie a cestovného ruchu a s prijateľným vplyvom na životné prostredie – takéto umiestňovanie je potrebné usmerniť súborom nástrojov (vrátane ekonomických) a opatrení.
Čo sa týka priemyselných investícií, tie často odchádzajú najmä z dôvodu lacnejšej pracovnej sily, a preto je ich potrebné umiestňovať rozumne, tak aby sa ich umiestnením nezničila krásna príroda, ktorá môže byť v budúcnosti základným prostriedkom pre prežitie regiónov a rozvoj slovenských regiónov.
Rozvoj rekreácie a cestovného ruchu
Možnosť rozvoja rekreácie a cestovného ruchu v Slovenskej republike je jednou z mála oblasti, pre ktoré má táto krajina danosti a ktoré sa nedajú premiestniť do susedných štátov. Neznamená to však, že sa v podmienkach Slovenska môže bezhranične rozvíjať.
Rekreačné územie je tá časť územia regiónu, ktorá má geograficky, bioklimaticky i esteticky vhodné podmienky a optimálne predpoklady pre oddych a regeneráciu síl, a ktoré sa v súčasnosti nevyužíva, ani vo výhľade nebude intenzívne využívať na inú (hospodársku alebo investičnú) činnosť alebo výstavbu.
Aj rekreácia a cestovný ruch, tak ako každá ľudská činnosť, môžu pôsobiť negatívne na prostredie v ktorom sa realizujú. 
Pri rozvoji rekreácie a cestovného ruchu treba v prvom rade prihliadať na celkovú únosnosť územia určeného na rekreáciu. Prekročenie limitných hodnôt (často ešte exaktne nestanovených) môže viesť k narušeniu štruktúry krajinných systémov alebo dokonca k ich nevratnej deštrukcii. Preto je potrebné rešpektovať prírodné zákonitosti, štruktúru a dynamiku priestorových krajinných systémov a antropickú činnosť usmerňovať tak, aby sa neprekročili limity únosnosti. 
V doterajšej praxi dochádzalo i v súčasnosti dochádza k negatívnym javom ako napr.:
•	nadmerné sústreďovanie obyvateľstva a rekreačných aktivít do určitých oblastí;
•	nekoordinovaná koncentrácia materiálno-technickej základne rekreácie a cestovného ruchu - nadmerná hustota a početnosť zariadení a činností slúžiacich na zabezpečenie rekreácie.
Budovanie rekreačných zariadení nemusí byť samo o sebe negatívne. V prípade vhodnej architektúry a začlenenia objektov do krajiny sa môžu vytvárať i z hľadiska pohľadu cenné prvky, ktoré dotvárajú estetiku prostredia. Tieto objekty by nemali byť v krajine dominantné.
Nadmerné rozširovanie rekreačnej lôžkovej kapacity môže vyvolať zásadnú zmenu cenných prírodných oblasti na urbanizované celky, ktoré úplne zmenia raz krajiny. Samotná rekreácia a oddych je potom v takýchto oblastiach znemožnená, nakoľko obyvatelia sídelných regionálnych aglomerácií sa dostávajú v rámci očakávanej rekreácie znovu do krajiny urbanizovanej. Je len otázkou času, kedy o takéto oblasti a zariadenia nebude vôbec záujem zo strany obyvateľstva.
Živelnou výstavbou rekreačných objektov dochádza k degradácii krajiny a zmenšovaniu jej rekreačných hodnôt napr. intenzívnou chatovou zástavbou, výstavbou tzv. „apartmánových domov". V takýchto rekreačných oblastiach následne dochádza okrem iného i k nadmernej produkcií odpadov a prostredie nie je často na ich zneškodňovanie dostatočne vybavené.
Nepriaznivý vplyv na životné prostredie má i doprava za rekreáciou – rekreačná migrácia. Okrem všeobecných negatívnych vplyvov ktoré doprava spôsobuje (hluk, výfukové plyny, záber pôdy pre parkoviska) to znamená i smerovanie dopravy do oblasti, ktoré boli týchto vplyvov ušetrené.
Okrem dopravy sa na hluku podieľa i celý rad športových a rekreačných zariadení a činnosti (napr.: športové areály, vodný a terénny motorizmus, reprodukovaná hudba a pod.).
Rekreačné zariadenia by sa v žiadnom prípade nemali umiestňovať do chránených území s najvyšším stupňom ochrany.
Všetky uvedené i ďalšie negatíva je potrebné brať do úvahy pri budovaní a rozvoji rekreačného zázemia. 
Pri umiestňovaní akýchkoľvek objektov a činností súvisiacich s rozvojom regiónov musia byť dôsledne zohľadnené záujmy ochrany prírody, ako i ďalšie záujmy Slovenska (rekreácia, cestovný ruch a pod.). 
Do ochrany sa počíta aj ochrana rozmanitosti, jedinečnosti a krásy prírody a krajiny. Zabezpečenie rozmanitosti, jedinečnosti a krásy slovenskej prírody a krajiny, ako životných podmienok pre človeka a predpokladu pre jeho zotavenie sa v prírode a krajine, je jedným z hlavných cieľov ochrany prírody a krajiny. Tento cieľ obsahuje, okrem iného, zachovanie nezastavaných oblastí ako predpoklad pre zotavenie sa v prírode a krajine, vrátane zachovania krajiny s výnimočnou pestrosťou, jedinečnosťou a krásou, ako aj zachovanie historickej kultúrnej krajiny (napr. hrady, zámky, osídlenie).
V chránených oblastiach je ich zachovanie a ochrana pred akýmikoľvek zmenami prvoradá. Aj mimo týchto oblastí je scenéria krajiny predmetom ochrany.
Len na základe poznania potenciálu krajiny a poznania jej optimálneho funkčného využitia sa môže dospieť k súladu vývoja krajiny/regiónu a celospoločenského efektu.
Prioritná oblasť 5: Životné prostredie – zmeny klímy, obnoviteľné zdroje energie
Pozitívne vplyvy
Zvýšenie miery spoľahlivosti a podielu napojenia obyvateľstva na jednotlivé systémy infraštruktúry v regiónoch bude mať jednoznačne pozitívny vplyv na životné prostredie. 
Rovnako pozitívny vplyv bude mať zvýšenie podielu využívania obnoviteľných zdrojov energie a environmentálne šetrných technológií vo všetkých, ale najmä hospodárskych aktivitách (najmä vo výrobe a energetike vo všetkých krajoch SR).
Uvažované dosiahnutie vyššieho stupňa environmentálneho povedomia obyvateľov regiónov SR vo všetkých vekových kategóriách a oblastiach činnosti bude v každom prípade pozitívnym prínosom.
Stagnácia vo vzťahu k cestnej doprave by znamenala rast emisií zvýšenou prevádzkou na existujúcej nekvalitnej cestnej infraštruktúre, pretože by nedošlo k zlepšeniu plynulosti cestnej dopravy. Existuje reálny predpoklad, že v prípade realizácie prioritných osí železničná infraštruktúra a infraštruktúra intermodálnej prepravy i prioritnej osi železničná verejná osobná doprava sa vytvoria priaznivé podmienky pre zmenu trendu deľby prepravnej práce v prospech environmentálne prijateľnejších druhov dopráv. 
Aj v prípade hlukovej záťaže pri výstavbe nových úsekov diaľnic a rýchlostných ciest, poprípade obchvatov na cestách I. triedy dôjde k pozitívnemu obratu v znižovaní negatívnych vplyvov. Taktiež v železničnej infraštruktúre možno očakávať tieto prínosy. Pri doprave v intraviláne sa tieto vplyvy eliminujú napr. protihlukovými stenami a pod. Čo sa týka exitujúcej dopravnej infraštruktúry je možné vplyv na zníženie hluku z dopravnej prevádzky korigovať len nástrojmi a politikami v iných dotknutých oblastiach (napr. tlak na urýchlenú obnovu vozidlového parku prostriedkami spĺňajúcimi prísne environmentálne limity, technické opatrenia na ochranu vnútorného obytného prostredia pred vonkajším hlukom, dodatočné budovanie protihlukových stien a pod.
Budovaním novej dopravnej infraštruktúry sa dosiahne zníženie dopravnej nehodovosti. 
Negatívne vplyvy
Každá činnosť človeka môže byť spojená s negatívnym vplyvom na životné prostredie, dokonca i v prioritnej oblasti životné prostredie. V rámci tejto priority je potrebné zamerať pozornosť na niektoré opatrenia, ktoré okrem pozitívnych vplyvov môžu spôsobiť i závažný negatívny vplyv na životné prostredie, napr.:
Využívanie obnoviteľných zdrojov energie
Energia patrí k základným faktorom ekonomického a sociálneho rozvoja a zlepšovania kvality života. Nevyhnutnou súčasťou vedeckých prognóz vývoja ľudstva sú aj problémy zabezpečenia dostatku energie a zároveň zabezpečenia kvalitného životného prostredia. Zosúladenie vzťahov energetiky a biosféry je v súčasnosti jednou z najzávažnejších strategických úloh riešenia globálnych environmentálnych problémov. 
Na druhej strane energetika patrí medzi tie odvetvia národného hospodárstva, ktoré v najväčšej miere znečisťujú životné prostredie. Každá výroba energie a spôsob jej prenosu ovplyvňuje životné prostredie. 
Čo sa týka negatívnych vplyvov energetiky výnimkou nie sú ani obnoviteľné zdroje energie (OZE) aj keď sú pre životné prostredie prijateľnejšie ako zdroje klasické.
Nie je prípustné, aby sa pri riešení čiastkového energetického problému dostávali environmentálne otázky do úzadia. Je nevyhnutné zabezpečiť harmonický vzťah energetiky a životného prostredia a maximálne úsilie vyvinúť v oblasti šetrenia energiou.
Každá výroba energie a spôsob jej prenosu ovplyvňuje životné prostredie. Ako je zrejmé voľba tradičnej výroby môže poškodiť ovzdušie, klímu, vodu, pôdu a voľne žijúcu zver, krajinný obraz, tak ako i zvýšenie úrovne škodlivej radiácie. 
Obnoviteľné technológie sú podstatne bezpečnejšie ale ich negatívny vplyv, najmä pri neregulovanom používaní nemožno vylúčiť. 
Všetky energetické zdroje, vrátane obnoviteľných, sa musia využívať spôsobom, ktorý zohľadňuje stav jednotlivých zložiek životného prostredia, ľudské zdravie a životné prostredie ako celok. 
Využiteľnosť OZE nie je neobmedzená, tak ako sa to veľakrát deklaruje, ale musí byť v prvom rade limitovaná, potenciálom jednotlivých OZE, potenciálom lokality na ktorej sa plánuje ich umiestnenie a tiež okrem ekonomických a technických podmienok, aj environmentálnymi podmienkami v konkrétnom regióne a na konkrétnej lokalite. 
Slovenská republika je malá krajina, krajina s veľkou hustotou sídiel a veľkým počtom obyvateľov na km2. Na tomto priestore musia byť uspokojené všetky potreby a záujmy obyvateľov – bývanie, regenerácia síl (rekreácia a oddych), výživa obyvateľstva (pestovanie kultúrnych plodín), ochrana krajiny (chránené krajinné oblasti), priemyselná výroba a ďalšie. Každá takáto činnosť potrebuje svoje miesto a špecifické podmienky, a preto je nemysliteľné, že celá krajina bude pokrytá veľkoplošnými veternými a slnečnými elektrárňami. Veterná a slnečná energia môže byť vhodným doplnkovým energetickým zdrojom – napr. u slnečnej energie by nemal byť trend pokrývanie celých desiatok hektárov pôdy slnečnými panelmi, ale skôr ich umiestňovanie na nových i existujúcich budovách a objektoch.
V súčasnosti sa žiaľ z využívania najmä niektorých OZE stáva výhodný obchod súvisiaci s predajom technológií a ich umiestňovaním v lokalitách, bez ohľadu na potenciál a poškodenie životného prostredia, namiesto jeho ochrany.
Pri využívaní OZE – pri umiestňovaní a prevádzke zariadení na výrobu energie z jednotlivých OZE si treba uvedomiť, že okrem pozitívnych vplyvov majú i vplyv negatívny na životné prostredie, ktorý je možné eliminovať ich vhodným využívaním, umiestňovaním a dodržiavaním najmä uvedených kritérií pri využívaní jednotlivých druhov energie:
Biomasa 
Vplyvy
-	spaľovaním biomasy v určitých prípadoch môže dôjsť k lokálnemu zhoršeniu kvality ovzdušia v dôsledku vyšších emisií niektorých znečisťujúcich látok, najmä TZL;
-	k nepriaznivým vplyvom dochádza pri výrobe biomasy prostredníctvom pestovania rýchlorastúcich drevín (predovšetkým vŕb príp. topoľov) na poľnohospodársky využiteľných pôdach, ako aj na lokalitách, ktoré sú chránenými územiami najmä podľa zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, alebo v ich okolí. Vplyvom výsadby nepôvodných drevín a monokultúr môže dôjsť k zmene spoločenstiev a k vymiznutiu pôvodných rastlín a živočíchov dotknutých ekosystémov;
-	vzhľadom na snahu, čo najskôr získať potrebnú surovinu z rýchlorastúcich drevín, je nevyhnutné používať pri ich pestovaní hnojivá, ktoré môžu mať negatívny vplyv na okolitú flóru a faunu. Nezanedbateľný je aj možný vplyv hnojenia na kvalitu podzemných vôd a vznik nových environmentálnych záťaží;
-	nadmerné a neregulované využívanie biomasy môže narušiť prirodzenú obnovu lesa, prípadne látkovo-energetické cykly v poľnohospodárskej krajine.
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	preukázanie dostatočného množstva dostupnej biomasy na efektívnu prevádzku zariadenia;
-	zvolenie vhodnej lokality a používanie ekologicky prijateľných technológií pri pestovaní rýchlorastúcich drevín z hľadiska ochrany prírody a ochrany vôd;
-	používanie najlepšie dostupných technológií (BAT) preukázateľné zníženie emisií znečisťujúcich látok;
-	preukázanie efektívnosti vynaložených prostriedkov dané mernou investičnou náročnosťou v €/jednotku emisií znečisťujúcich látok vypočítané z celkových nákladov na realizáciu opatrenia vo vzťahu k mernej jednotke zníženia emisií znečisťujúcich látok;
-	vhodná štruktúra projektu - etapizácia a nadväznosť investície, väzba na využitie existujúcich kapacít;
-	vytvorenie podmienok na zabezpečenie financovania projektu počas celej doby jeho realizácie;
-	preukázanie ekonomickej udržateľnosti projektu a doby návratnosti investícií, ktorá by nemala byť väčšia ako životnosť zariadenia.
Vodná energia
Vplyvy
-	prehradením toku nastanú zmeny rýchlosti prúdenia vody v toku, úbytok prirodzených prúdivých úsekov;
-	narušenie prirodzeného transportu materiálu a živín v toku;
-	zhoršenie kvality vody v toku, narušenie samočistiacej schopnosti toku;
-	obmedzenie/prerušenie migrácie vodných živočíchov;
-	zásadné zmeny životných podmienok vodných organizmov;
-	poškodenie/likvidácia pobrežných biotopov a ekosystémov;
-	zmena hladiny podzemných vôd, možnosť zhoršenia kvality pitnej vody;
-	záber poľnohospodárskej a lesnej pôdy;
-	zmena mikroklímy a biocenóz v okolí nádrží;
-	konflikty záujmov a spory o rozdelenie vody (prietoku, výšky hladiny) na jednotlivé účely.
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	preukázanie hydroenergetického potenciálu v danom profile a vplyv na jeho využitie v priľahlých profiloch kde sa už využíva, alebo v ktorých možno uvažovať s využitím hydroenergetického potenciálu;
-	vyriešené oprávnené nároky a záujmy jednotlivých užívateľov vôd vo vzťahu na zaťaženie prírodného prostredia negatívnymi vplyvmi;
-	minimalizovanie negatívnych vplyvov na chránené alebo ohrozené druhy rastlín a živočíchov v dotknutej lokalite;
-	preukázanie, že stavebnými zásahmi sa výraznejšie neovplyvní ďalší vývoj koryta toku nad a pod vodnou stavbou;
-	preukázanie, že výstavba vodného diela neovplyvní výšku hladiny podzemnej vody a jej kvalitu;
-	preukázanie, že zaťaženie územia výstavbou nepresiahne únosnú hranicu.
-	používanie najlepšie dostupných technológií (BAT), vylúčenie používania starých repasovaných technológií;
-	vytvorenie podmienok na zabezpečenie financovania projektu počas celej doby jeho realizácie a jeho odstránenie po ukončení prevádzky;
-	preukázanie ekonomickej udržateľnosti projektu a doby návratnosti investícií, ktorá by nemala byť väčšia ako životnosť zariadenia. 
Geotermálna energia
Vplyvy
-	realizáciou vrtov a budovaním teplovodov a prečerpávacích staníc môže dochádzať k narušeniu prírodného prostredia a horninového prostredia; 
-	nedoriešené nakladanie s použitou termálnou vodou, ovplyvňovanie recipientov.
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	vytvorenie primeraných technických podmienok na zvládnutie technickej náročnosti a hĺbky vrtov;
-	preukázanie dlhodobej výdatnosti a dostatočnej teploty geotermálneho prameňa;
-	racionálne trasovanie teplovodov v krajine, prijateľná vzdialenosť konečného príjemcu, účel využitia;
-	zabezpečenie navrátenia použitej geotermálnej vody do prírodného prostredia bez negatívnych vplyvov na životné prostredie.
Slnečná energia
Vplyvy
-	záber pôdy najmä na umiestnenie väčších slnečných elektrárni, ktoré sa v súčasnosti na Slovensku pripravujú;
-	ovplyvnenie pôdnej úrodnosti;
-	ovplyvnenie fauny a flóry na ploche slnečnej elektrárne;
-	produkcia odpadov (použitá chladiaca zmes, teplo prenášajúcich tekutín, panely/batérie po ukončení funkcie - Cd, Zn);
-	únik škodlivých látok z technologického systému;
-	vizuálny vplyv na estetiku budov (v prípade umiestnenia v pamiatkových rezerváciách ľudovej architektúry, v historických častiach sídiel);
-	vplyv na vzhľad krajiny (v prípade umiestnenia v chránených územiach, necitlivé osadenie solárnych zariadení vo voľnej krajine).
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	dôsledné posúdenie vhodnosti inštalácie zariadení na využívanie solárnej energie z hľadiska ochrany kultúrneho a prírodného dedičstva, ochrany prírody a krajiny;
-	rešpektovanie architektonických požiadaviek v rámci sídelných útvarov;
-	používanie nových najlepšie dostupných technológií (BAT), vylúčenie používania starých repasovaných technológií;
-	dôsledne zvážiť realizáciu veľkoplošných slnečných elektrárni a v žiadnom prípade ich neumiestňovať v blízkosti sídiel, v chránených oblastiach alebo v oblastiach s peknou scenériou;
-	uprednostňovanie sídelných solárnych systémov inštalovaných na objektoch; 
-	preukázanie ekonomickej udržateľnosti projektu a doby návratnosti investícií.
Bioplyn
Vplyvy
-	transport, uskladňovanie a manipulácia surovín potrebných na výrobu bioplynu (kaly, fekálie, odpady);
-	využívanie kvalitných poľnohospodárskych pôd, prípadne iných pozemkov (lúky, pasienky) na pestovanie energetických plodín.
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	zabezpečenie využitia použitého biosubstrátu ako organického hnojiva;
-	pestovanie energetických plodín len na pozemkoch zodpovedajúcej (nižšej) kvality;
-	vhodná štruktúra projektu - etapizácia a nadväznosť investície, väzba na využitie existujúcich kapacít;
-	používanie nových najlepšie dostupných technológií (BAT), vylúčenie používania starých repasovaných technológií;
-	vytvorenie podmienok na zabezpečenie financovania projektu počas celej doby jeho realizácie a po ukončení prevádzky;
-	preukázať ekonomickú udržateľnosť projektu a doba návratnosti investícií, ktorá by nemala byť väčšia ako životnosť zariadenia.
Biopalivá
Vplyvy
-	využívanie kvalitných poľnohospodárskych pôd, prípadne iných pozemkov (lúky, pasienky) na pestovanie energetických plodín;
-	vplyv na ovzdušie.
Veterná energia
Vplyvy
-	narušenie scenérie krajiny a oblasti s hodnotným obrazom, vizuálna kontaminácia prostredia a degradácia harmonického merítka osídlenia vo vzťahu k prírodnému prostrediu; VE premieňajú harmonickú vidiecku krajinu na krajinu technickú – nezabudnuteľné panorámy Slovenského vidieka môžu byť prekryté univerzálnou panorámou veterných elektrárni;
-	hlukové emisie – hluk mechanický, hluk aerodynamický (od 20 do 50 Hz a infrazvuk pod 20 Hz);
-	optické emisie (emisie svetla – stroboskopický efekt, emisie tieňa);
-	vplyv na faunu vrátane možného ohrozenia migrujúceho vtáctva;
-	vplyv na netopiere;
-	vplyv na flóru (počas výstavby, počas prevádzky – tienenie);
-	záber pôdy;
-	vplyv na šírenie rádiového a televízneho signálu;
-	vplyv na vojenské a civilné radarové systémy;
-	vplyv na prenosové sústavy;
-	vplyv na bezpečnosť cestnej premávky – odpútavanie pozornosti vodičov;
-	nestabilita výkonu – potreba záložných zdrojov;
-	vplyv na atraktivitu prostredia z hľadiska oddychu, rekreácie a cestovného ruchu;
-	svetelné znečistenie v nočných hodinách. 
Kritériá na elimináciu negatívnych vplyvov
-	preukázanie energetického potenciálu v lokalite umiestnenia veternej elektrárne (dlhodobé a potrebe zodpovedajúce meranie vetra);
-	zohľadnenie záujmov ochrany prírody a krajiny pri umiestňovaní veterných parkov – VE neumiestňovať v chránených územiach, CHKO, NP, maloplošné chránené územia, územia NATURA 2000; Do ochrany sa počíta aj ochrana rozmanitosti, jedinečnosti a krásy prírody a krajiny. Zabezpečenie rozmanitosti, jedinečnosti a krásy slovenskej prírody a krajiny, ako životných podmienok pre človeka a predpokladu pre jeho zotavenie sa v prírode a krajine, je jedným z hlavných cieľov ochrany prírody a krajiny. Tento cieľ obsahuje, okrem iného, zachovanie nezastavaných oblastí ako predpoklad pre zotavenie sa v prírode a krajine, vrátane zachovania krajiny s výnimočnou pestrosťou, jedinečnosťou a krásou, ako aj zachovanie historickej kultúrnej krajiny (napr. hrady, zámky, osídlenie). V chránených oblastiach je ich zachovanie a ochrana pred akýmikoľvek zmenami prvoradá. Aj mimo týchto oblastí je scenéria krajiny predmetom ochrany.
-	zohľadnenie estetického rázu krajiny – VE neumiestňovať v oblastiach, kde by došlo k porušeniu scenérie krajiny, územia s hodnotným obrazom krajiny ponechať bez veterných elektrárni. 
-	VE neumiestňovať budované v iných chránených územiach a ani v blízkosti obytných budov.
-	VE neumiestňovať v migračných trasách vtákov a v oblastiach výskytu netopierov;
-	používanie nových najlepšie dostupných technológií (BAT), vylúčenie používania starých repasovaných technológií;
-	preukázať ekonomická udržateľnosť projektu a dobu návratnosti investícií, ktorá by nemala byť väčšia ako životnosť zariadenia.
Vplyvy súvisiace s budovaním infraštruktúry
Dopravná infraštruktúra
Emisie a prašnosť z dopravnej prevádzky majú priamy vplyv na jednotlivé zložky životného prostredia, obzvlášť na ovzdušie. Uspokojovanie plošných nárokov komunikačnej infraštruktúry sa negatívne prejavuje v záberoch pôdy (poľnohospodárskej i lesnej). Emisie škodlivín, dopravná nehodovosť, hluk a vibrácie majú priamy a negatívny vplyv na zdravotný stav obyvateľstva. Celkové zhoršenie kvality životného prostredia negatívne vplýva na zdravotný stav obyvateľov i na biodiverzitu. Škodlivé emisie z dopravy sa podieľajú na vzniku akútnych respiračných ochorení horných ciest dýchacích, ktoré sú jednou s najčastejších skupín ochorení v detskom veku. 
Dopravná prevádzka má výrazný vplyv na hlukovú záťaž prostredia. Podľa rôznych zdrojov, zastúpenie hluku z dopravnej prevádzky v celkovej hlukovej záťaži prostredia sa pohybuje v rozpätí 75 – 85 %. Najvyššie hlukové záťaže prostredia sú na Slovensku lokalizované pozdĺž intenzívne dopravne zaťažených pozemných komunikácií (diaľnice, niektoré rýchlostné cesty, cesty I. triedy a frekventované mestské komunikácie), hlavných železničných tratí a vzletových/pristávacích dráh letísk. Intenzita hlukovej záťaže sa koncentruje predovšetkým v mestskom prostredí s množstvom zvukovo odrazových plôch, ktoré zvyšujú úroveň generovanej akustickej energie. Zároveň sa v mestskom prostredí – s vysokou hustotou obyvateľstva – násobí i negatívny dopad hluku na životné prostredie a zdravotný stav obyvateľstva.
Bez zlepšenia kvality existujúcej infraštruktúry nedôjde k zníženiu dopravnej nehodovosti na cestnej sieti. 
Absencia modernej železničnej, cestnej a intermodálnej infraštruktúry medzi hlavnými hospodárskymi centrami Slovenska navzájom i susediacich štátov bude mať priamy výrazne negatívny vplyv trvalého charakteru na samotný prepravný proces nepriamo i na hospodárske štruktúry a ochranu životného prostredia.
Existuje reálny predpoklad, že absenciou prioritných osí modernizácia a rozvoj železničnej infraštruktúry a infraštruktúry intermodálnej prepravy i prioritnej osi rozvoj verejnej železničnej dopravy sa nevytvoria priaznivé podmienky pre zmenu trendu deľby prepravnej práce v prospech environmentálne prijateľnejších druhov dopráv.
Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest v konečnom dôsledku prináša fragmentáciu územia a záber plôch pod dopravnou infraštruktúrou. 
Výstavba dopravných koridorov je spojená so stratou biotopov alebo ich fragmentáciu. 
Dopravná infraštruktúra spôsobuje fragmentáciu území nielen svojím líniovým tvarom ale i intenzitou prepravy. Pre určité druhy a skupiny organizmov je dopravný koridor neprekonateľnou prekážkou, ktorá pôsobí ako bariéra proti voľnému pohybu živočíchov.
Všeobecne možno konštatovať, že zvyšovanie dopravného zaťaženia územia, územný rozvoj, zvyšovanie hustoty dopravných koridorov a zvyšovanie intenzity prepravy negatívne vplýva na populácie rastlinných a živočíšnych druhov, kvalitu a biodiverzitu ekosystémov.
Vplyvom údržbových posypových látok a v dôsledku koncentrácie stresových faktorov (emisie) dochádza k narušeniu existenčných podmienok vegetácie.
Vnášaním cudzorodých látok do prostredia sa ovplyvňujú rastové a vývinové procesy živočíšnych druhov, prejavuje sa stresový vplyv dopravného ruchu na kondíciu a reprodukčný potenciál živočíšnych druhov. Zvyšuje sa počet úhynov živočíchov v dôsledku stretov s dopravnými prostriedkami. 
Dopravná infraštruktúra je hlavným koridorom šírenia inváznych druhov rastlín a živočíchov.
Línie nových dopravných komunikácií často využívajú prirodzené koridory cez priesmyky, údolia, kaňony, sedlá a pod, ktoré tvoria súčasť prírodných nenarušených celkov, vyhlásené za chránené územia (vrátane území NATURA 2000), kde dochádza ku konfliktom. 
Predpokladané negatívne vplyvy dopravy na životné prostredie sú identifikované v rámci posudzovania konkrétnych projektov podľa zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a zároveň sú navrhované účinné opatrenia na ich elimináciu.
Ďalej je možné uviesť niektoré predpokladané vplyvy spôsobené realizáciou NSRR SR na jednotlivé zložky a faktory životného prostredia, ktoré je možné v štádiu strategického hodnotenia predpokladať:
Vplyv na geomorfologické pomery a horninové prostredie
-	zmena geomorfologických podmienok spôsobená najmä umiestnením veľkých projektov;
-	ovplyvnenie horninového prostredia pri zakladaní stavieb;
-	znečistenie horninového prostredia;
-	aktivácia geofyzikálnych javov (zosuvy, svahové deformácie, erózia a i.)
-	ťažba nerastných surovín.
Všetky zásahy do horninového prostredia sa musia vykonávať len na základe výsledkov podrobného inžiniersko-geologického a hydrogeologického prieskumu.

Vplyv na pôdne pomery
-	zábery pôdy (trvalé i dočasné) napr. v súvislosti s realizáciou konkrétnych projektov v oblasti dopravy a inej infraštruktúry, výstavby priemyselných závodov, bytových a nebytových budov.
-	znečisťovanie pôdy (plošná i bodová kontaminácia rizikovými prvkami).
Pôda je základnou zložkou životného prostredia a zároveň nenahraditeľným výrobným prostriedkom pre zabezpečenie výživy ľudu. 
Slovenská republika patrí medzi krajiny s najmenšou výmerou pôdy na jedného obyvateľa. V súčasnosti na jedného SR obyvateľa pripadá:
-	0, 91 ha pôdy,
-	0, 45 ha poľnohospodárskej pôdy,
-	0, 37 ha lesnej pôdy,
-	0, 26 ha ornej pôdy.
Poľnohospodárska pôda je predovšetkým určená na poľnohospodársku výrobu – pestovanie kultúrnych plodín na zabezpečenie výživy ľudí a hospodárskych zvierat. Pôda má nevyčísliteľnú cenu. V poslednom období sa k pôde správame, ako keby bola príťažou a každý sa jej snaží zbaviť. Najkvalitnejšia poľnohospodárskej pôda sa pravidelne používa na umiestnenie priemyselných aktivít (napr. priemyselných hál, logistických centier) i napriek tomu, že v Slovenskej republike je množstvo „hnedých plôch“, ktoré by boli najvhodnejšie pre uvedené činnosti.
Namiesto pestovania kultúrnych plodín (vrátane ovocia a zeleniny) a ich spotreby na mieste, sa na najkvalitnejších poľnohospodárskych pôdach stavajú skladové haly, do ktorých sa dováža ovocie a zelenina, na pestovanie ktorej sú na Slovensku ideálne podmienky, často zo vzdialených krajín (mrkva z Holandska, rajčiny zo Španielska, jablká z celej Európy, zemiaky z Francúzka, uhorky z Talianska a dokonca z Tunisu). Takéto produkty, aby prežili dopravu sú zbierané v nezrelom stave a viacnásobne ošetrené chemickými prípravkami proti plesniam, hnilobe a iným chorobám, čo môže veľmi negatívne vplývať na zdravie obyvateľstva. To všetko sa uskutočňuje v čase, keď celá Európa hľadá východisko z energetickej krízy, keď sa hovorí o nedostatku energie, keď sa presadzuje, aby na poľnohospodárskej pôde namiesto jabloní a zemiakov rástli, energetické rastliny, plodiny na výrobu biopalív a dokonca na zeleno natreté stĺpy veterných elektrárni a to i v lokalitách, kde nie sú na výrobu energie z vetra podmienky.
Dôležitú úlohu tu zohrávajú i orgány územného plánovania, ktoré takéto kvalitné poľnohospodárske pôdy vyčleňujú na iné ako poľnohospodárske účely. 
Od roku 1986 sa výmera poľnohospodárskej pôdy na Slovensku znížila o 48 000 ha. Výmera zastavaných plôch sa za rovnaké obdobie zvýšila o 119 487 ha.
Na základe uvedených skutočnosti je potrebné i v rámci regionálneho rozvoja prijať účinné opatrenia na oživenie slovenského poľnohospodárstva, aby sa poľnohospodárske plodiny mohli spotrebovať tam, kde sa vypestujú, bez vysokých energetických nárokov na dopravu, zdravšie a chutnejšie, bez ošetrovania chemikáliami, čo bude pozitívne pôsobiť na zdravie obyvateľstva.
Pri odňatí poľnohospodárskej pôdy na nepoľnohospodárske účely a lesnej pôdy je potrebné postupovať prísne podľa všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti ochrany pôdy.
Vplyv na hydrologické pomery
-	zvyšovanie potreby vody;
-	znečisťovanie vôd (povrchových i podzemných);
-	zvýšená produkcia odpadových vôd z komunálnej sféry i z priemyslu.
Vzhľadom na vzácne vodné zdroje, ktoré sa nachádzajú na území Slovenska (pitná voda, minerálne vody, geotermálne vody) je potrebné prijať v rámci regionálneho rozvoja účinné opatrenia na ich ochranu a racionálne trvalo udržateľné využívanie.
Vplyvy NSRR SR na povrchové a podzemné vody možno hodnotiť ako vplyvy stredného významu, ktoré je možné eliminovať účinnými opatreniami.
Vplyv na klimatické pomery
-	zmena funkčného využitia územia môže mať negatívny vplyv na klimatické pomery dotknutého územia;
-	ovplyvnenie klimatických pomerov rozširovaním zastavaných plôch a znižovaním výmery poľnohospodárskej a lesnej pôdu a znižovaním výmery zelene.
Vplyv na ovzdušie
-	nárast zdrojov znečisťovania ovzdušia (veľkých, stredných, malých);
-	zvýšená produkcia látok znečisťujúcich ovzdušie.
Nepredpokladá sa také zvýšenie znečistenia ovzdušia, ktoré by nebolo v súlade s platnými predpismi v oblasti ochrany ovzdušia. 
Vplyv na flóru a faunu
Priamy vplyv
-	likvidácia porastov na plochách určených na zastavanie;
-	likvidácia rastlinných a živočíšnych druhov;
-	strata pôvodných biotopov;
-	zánik existujúcich hniezdnych a reprodukčných možností pre živočíchy stromových dutín (vtáky, netopiere, blanokrídlovce a i.);
-	vytvorenie čiastočnej bariéry pre migrujúce živočíchy;
-	zvýšenie hlučnosti;
-	vyrušovanie z dôvodu zvýšeného pohýbu mechanizmov a ľudí, čo spôsobí zmeny v správaní sa živočíšnych druhov.
Nepriamy vplyv 
-	vznik nových, prechodných biotopov;
-	šírenie nepôvodných (inváznych) druhov;
-	zmeny vegetácie a živočíšnych biotopov v okolí dopravných komunikácií;
-	riziko kontaminácie okolia ciest ropnými látkami pri haváriách;
-	vyššia koncentrácia ťažkých kovov v rastlinách v okolí ciest.
Vplyv realizácie NSRR SR na faunu flóru a ich biotopy možno považovať za významný.
Vplyv na krajinu 
-	narušenie štruktúry krajiny (zvyšovanie antropických prvkov, nekontrolované umiestňovanie priemyselných aktivít); 
-	narušenie scenérie krajiny pri nevhodnom umiestňovaní rôznych objektov.
Realizácia NSRR SR bude mať nepochybne vplyv na scenériu krajiny. 
Nové objekty budú často predstavovať v krajine kvalitatívne nový prvok a v niektorých prípadoch a priestoroch – budú nepochybne dominantou.
V krajine z hľadiska štruktúry pribudnú plochy zastavané. Zmena štruktúry krajiny bude citeľnejšia v tých oblastiach, kde bude dochádzať k výstavbe v nedotknutom prírodnom prostredí. Takéto oblasti je podľa možnosti potrebné ponechať nezastavané. Pri umiestňovaní nových prvkov v zastavanom území nebude vplyv tak citeľný.
Vplyv na kultúrne a historické pamiatky 
V NSRR SR sa predpokladá zvýšená pozornosť kultúrnym a historickým pamiatkam, ich údržbe a ochrane. 
Na území Slovenskej republiky sa vyskytuje celá sieť archeologických nálezísk, a preto bude potrebné vziať túto skutočnosť do úvahy pri rozhodovaní o umiestnení konkrétnych projektov. V prípade nových nálezov najmä pri výkopových prácach je potrebné postupovať podľa zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu.
Vplyv na paleontologické náleziská a významné geologické lokality 
Na území Slovenska bolo identifikované veľké množstvo paleontologických nálezísk a významných geologických lokalít. Pri príprave realizácie projektov bude potrebné tieto lokality zmapovať a v prípade kolízie navrhnúť technické opatrenia.
V prípade nálezu skamenelín pri zemných prácach je potrebné postupovať podľa príslušných ustanovení zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov.

Na základe uvedeného možno konštatovať, že schválenie a následná implementácia NSRR SR nebude mať významné negatívne vplyvy na jednotlivé zložky a faktory životného prostredia na cezhraničnej, národnej, regionálnej a lokálnej úrovni. 

2. Vplyv na zdravie obyvateľov

-	negatívny vplyv na obyvateľstvo a jeho zdravie v prípade znečistenia jednotlivých zložiek životného prostredia;
-	zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva dobudovaním infraštruktúry.
Možné vplyvy realizácie národnej stratégie na obyvateľstvo budú súvisieť najmä s predpokladaným zvýšením hluku produkovaného v rámci nových činnosti, zvýšeným dopravným zaťažením územia, ovplyvnením kvality ovzdušia. 
S podmienkou realizácie účinných opatrení pri každej činnosti sa nepredpokladá závažný vplyv realizácie národnej stratégie na zdravotný stav obyvateľstva. Realizácia a kvalitatívne vylepšenie environmentálnej, technickej a sociálnej infraštruktúry bude mať pozitívny vplyv na zdravie obyvateľstva. Rovnako zlepšenie zdravotného stavu a duševnej pohody spôsoby zlepšenie zamestnanosti v regióne.

3.  Vplyv na chránené územia [napr. na navrhované chránené vtáčie územia, územia európskeho významu alebo súvislú európsku sústavu chránených území (Natura 2000), národné parky, chránené krajinné oblasti, chránené vodohospodárske oblasti]

Územia chránené podľa osobitných predpisov, ktoré sa nachádzajú na území Slovenska  možno rozdeliť do troch skupín:
•	Európska sústava chránených území (NATURA 2000),
•	Národná sústava chránených území podľa zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny,
•	Vodohospodársky chránené územia.
Pri realizácií konkrétnych projektov bude nevyhnutné bez výnimky akceptovať požiadavky vyplývajúce zo všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti ochrany prírody a krajiny, najmä zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny a súvisiacich predpisov.
Každá konkrétna činnosť, ktorá sa bude umiestňovať v územiach chránených podľa osobitných predpisov bude posúdená z hľadiska vplyvu na životné prostredie podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. 
S podmienkou realizácie účinných opatrení, ktoré vyplynú z procesu posudzovania sa závažný vplyv národnej stratégie na chránené územia nepredpokladá.
Na základe vykonaného posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa zákona možno konštatovať, že implementácia a schválenie národnej stratégie nebude mať vplyv samostatne alebo v kombinácii s činnosťou alebo iným strategickým dokumentom na navrhované chránené vtáčie územia, územia európskeho významu alebo súvislú európsku sústavu chránených území.

4. Vplyv na životné prostredie presahujúci štátne hranice

Vplyvy na životné prostredie presahujúce štátne hranice sa nepredpokladajú. Ďalšie stupne rozpracovania a konkretizácie strategického dokumentu na jednotlivé regióny Slovenska budú rovnako posudzované z hľadiska vplyvu na životné prostredie, vrátane posudzovania vplyvov presahujúcich štátne hranice. V prípade, že budú identifikované akékoľvek predpokladané negatívne vplyvy presahujúce štátne hranice, budú o tom včas informované dotknuté strany.

IV. Závery

1. Výsledok procesu posudzovania (odporúčanie, neodporúčanie)

Na základe výsledku procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa ustanovení zákona, pri ktorom sa zvážil stav využitia územia a únosnosť prírodného prostredia, význam očakávaných vplyvov národnej stratégie na životné prostredie, chránené územia a zdravie obyvateľstva, z hľadiska ich pravdepodobnosti, rozsahu a trvania, so zameraním najmä na súlad s ostatnými strategickými dokumentmi na cezhraničnej, národnej, regionálnej a lokálnej úrovni, úroveň spracovania správy o hodnotení, stanovísk dotknutých subjektov výsledku verejného prerokovania a konzultácií a za súčasného stavu poznania 

s a  o d p o r ú č a

schválenie strategického dokumentu s celoštátnym dosahom „Národná stratégia regionálneho rozvoja Slovenskej republiky" za dodržania podmienok uvedených v „Odporúčaniach na prepracovanie, dopracovanie, úpravu návrhu strategického dokumentu“ stanoviska (Číslo: 9942/2009-3.4/pl) vydanom Ministerstvom životného prostredia SR s tým, že ak jednotlivé projekty súvisiace s realizáciou národnej stratégie budú spĺňať kritériá podľa prílohy č. 8 zákona budú posúdené z hľadiska vplyvu na životné prostredie podľa tretej časti zákona, pred ich povolením podľa osobitných predpisov.

2. Odporúčaný variant

Na schválenie sa odporúča národná stratégia vo verzii, ktorá bola posudzovaná z hľadiska vplyvov na životné prostredie, dopracovanej a upravenej podľa relevantných pripomienok z procesu posudzovania.

3. Odôvodnenie bodov 1 a 2

Pri odporúčaní schválenia národnej stratégie sa brali do úvahy environmentálne, sociálne a hospodárske vplyvy na cezhraničnej, národnej, regionálnej a lokálnej úrovni, ako aj vplyvy na horninové prostredie, reliéf, nerastné suroviny, geodynamické a geomorfologické javy, pôdu, miestnu klímu, ovzdušie, povrchové a podzemné vody, hlukovú situáciu a ďalšie fyzikálne a biologické faktory, na genofond, biodiverzitu, ekologickú stabilitu, územia chránené podľa osobitných predpisov vrátane území NATURA 2000, krajinu, územný systém ekologickej stability, obyvateľstvo a jeho zdravie, na kultúrne a historické pamiatky, paleontologické a archeologické náleziská, kultúrne hodnoty nehmotnej povahy a využívanie zeme.
Z výsledku posudzovania vplyvov na životné prostredie vyplynulo, že národná stratégia vo verzii, ktorá bola posudzovaná z hľadiska vplyvov na životné prostredie je po dopracovaní prijateľná z hľadiska celkových (negatívnych i pozitívnych) vplyvov na životné prostredie.
Preukázal sa potenciál pozitívnych vplyvov národnej stratégie na životné prostredie a rozvoj ľudských zdrojov, ako aj eliminovateľnosť resp. minimalizovateľnosť potenciálnych negatívnych environmentálnych vplyvov implementácie národnej stratégie za predpokladu realizácie preventívnych opatrení a zabezpečenia monitoringu environmentálnej optimálnosti a jej implementácie v polohe jednotlivých projektov.