Priebežné vyhodnotenie plnenia Národnej stratégie Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu za rok 2009

Úvod

Vláda SR na svojom zasadaní dňa 3. decembra 2008 uznesením č. 876 schválila dokument Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu, v ktorom Ministerstvo financií SR (ďalej len „MF SR“) informovalo o situácii v oblasti digitálnej integrácie na Slovensku a zároveň deklarovalo záujem riešiť otázku digitálnej integrácie znevýhodnených skupín obyvateľov ako jednu z najdôležitejších priorít v procese úspešného budovania informačnej spoločnosti. Na uvedený dokument nadviazala Aktualizácia dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu, ktorú vláda SR vzala na vedomie 1. 7. 2009 a ktorá vychádzala zo záverov ministerskej konferencie vo Viedni.

Uvedeným uznesením bola MF SR uložená povinnosť do 30. apríla 2010 vypracovať priebežné vyhodnotenie stratégie za rok 2009. V súvislosti s daným uznesením boli oslovené subjekty, ktoré mali poskytovať súčinnosť pri vypracovaní vyhodnotenia prioritných oblastí definovaných v Národnej stratégie Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu:

1.	Prístupnosť a použiteľnosť informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“),
2.	Inkluzívny e-Government,
3.	Zvyšovanie digitálnej gramotnosti a spôsobilosti používania IKT,
4.	Znižovanie geografických digitálnych rozdielov,
5.	IKT pre starších občanov.

Z oslovených 21 subjektov informovalo o svojich aktivitách 17 subjektov. Priebežné vyhodnotenie plnenia Národnej stratégie Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu za rok 2009 bolo vypracované aj s využitím zaslaných podkladov. 

Prístupnosť a použiteľnosť informačných a komunikačných technológií

Ministerstvo financií SR v zmysle dodržiavania štandardov W3C, resp. štandardov prístupnosti podľa Výnosu č. MF/013261/2008-132 o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy uskutočnilo v roku 2009 dva prieskumy (k I. a II. polroku), ktorých výsledkom sú Správy o stave prístupnosti webových stránok vo verejnom aj privátnom sektore. 

Metodika výpočtu ratingu prístupnosti bola vypracovaná vzhľadom k povinným požiadavkám pre prístupnosť v SR. Použité škály pre hodnotenie jednotlivých štandardov prístupnosti reflektujú potreby jednotlivých skupín znevýhodnených používateľov v SR s vyšším dôrazom na skupinu seniorov a používateľov s ťažkým zrakovým a s telesným postihnutím. Vývoj prístupnosti webových stránok mal v roku 2009 postupnú a merateľne zlepšujúcu sa tendenciu. Komparácia priemerného ratingu prístupnosti za obdobie v rokoch 2008 a 2009 predstavovala nárast hodnoty o 2,1%, pričom nárast priemerného ratingu prístupnosti vo verejnej správe predstavoval hodnotu až 4,8%. 

Najvyšší nárast priemerného ratingu prístupnosti, až 11,5%, bol zaznamenaný v rámci kategórie webových sídiel ústredných orgánov štátnej správy, pričom priemerná hodnota ratingu je tesne pod hranicou vysokej úrovne prístupnosti. Nárast priemerného ratingu prístupnosti v rámci územnej samosprávy predstavoval hodnotu 4,1%. Priemerné webové sídlo územnej samosprávy sa v roku 2009 presúva z hodnôt zníženej úrovne do strednej úrovne prístupnosti. V rámci územnej samosprávy dosiahli najvýraznejší nárast priemerného ratingu prístupnosti (7,8%) samosprávne kraje (vyššie územné celky) a ich podriadené organizácie, pričom priemerné webové sídlo sa presúva v rámci strednej úrovne prístupnosti od hraničných hodnôt zníženej úrovne k hraničným hodnotám vysokej úrovne prístupnosti. Správy negatívne hodnotili stagnujúci stav v oblasti prístupnosti webových sídiel škôl (pokles priemerného ratingu prístupnosti predstavoval hodnotu 2,7%). Priemerné webové sídlo v oblasti sektoru školstva má zníženú úroveň prístupnosti. V roku 2009 dosiahli najnižší rating prístupnosti webové sídla v sektore zdravotníctva, pričom pokles priemerného ratingu prístupnosti od roku 2008 predstavoval hodnotu 5,2%. 

Najväčším prekvapením v súkromnom sektore je prudké zvýšenie prístupnosti webových sídiel bánk – až o 16,2%. Stagnujúci vývoj v oblasti priemerného ratingu prístupnosti bol vyhodnotený pre webové sídla telefónnych operátorov s celkovým poklesom nižším ako jedno percento (0,7%). Prístupnosť webových sídiel firiem v oblasti informačných technológií napriek očakávanému predpokladu zlepšujúcej sa tendencie v celkových zisteniach zaznamenala zhoršovanie úrovne prístupnosti u monitorovaných sídiel ako aj celkového priemerného ratingu prístupnosti.

Celkový nárast priemerného ratingu prístupnosti v roku 2009 je vo verejnej správe ako aj v súkromnom sektore takmer identický (4,8% a 4,6%). Vo verejnej správe je však naďalej celkový priemerný rating prístupnosti v porovnaní so súkromným sektorom vyšší o 2,8%.

V roku 2009 pokračoval projekt sprístupnenia špeciálnych digitálnych služieb nevidiacim prostredníctvom internetu. Projekt je zameraný na občanov so zrakovým postihnutím. Ide o sprístupňovanie digitálnych zvukových dokumentov pre nevidiacich a slabozrakých na webovom sídle Slovenskej knižnice pre nevidiacich v Levoči. Digitálna knižnica priniesla v roku 2009 spolu 667 nových zvukových kníh, ktoré si nevidiaci môžu vypočuť alebo stiahnuť z webového sídla knižnice.

Inkluzívny eGovernment

Dostupnosť a prístupnosť sú limitujúcimi faktormi efektívnosti poskytovania elektronických služieb. Aby bol eGovernment úspešný je potrebné, aby bol dostupný pre všetkých, t. j. inkluzívny. Inkluzivita sa dá zabezpečiť poskytovaním kvalitnejších a rôznorodejších služieb verejnej správy s využitím multikanálového prístupu  pre všetkých. 

V rámci tohto cieľa MF SR poskytuje prostredníctvom Operačného programu informatizácia spoločnosti (ďalej  „OPIS“) priestor pre inovatívne riešenia inkluzívnych a efektívnych služieb eGovernmentu. Pre kategóriu občanov zo znevýhodnených skupín sú niektoré verejné služby poskytované cez internet nedostupné, preto existujú snahy skvalitniť aj ich fyzické poskytovanie. Z tohto dôvodu sa realizuje národný projekt Integrované obslužné miesta (ďalej „IOM“). Zámerom je vytvoriť alternatívny prístupový komponent predstavujúci miesto asistovaného poskytovania služieb, ktorý umožní ľahší a pohodlnejší prístup všetkých občanov k on-line poskytovaným verejným službám verejnej správy. IOM  zároveň vystupuje ako jeden z troch kanálov, prostredníctvom ktorých budú služby eGovernmentu prístupné. Úspešný eGovernment nie je podmienený len zvýšením prístupu k verejným službám cez širokú škálu prístupových kanálov, ako je internet, mobilné telefóny, digitálne interaktívne televízie, alebo verejné kiosky. Naopak, jeho výsledok závisí na celom rade partnerstiev, ktoré zhromažďujú ľudí ako aktívnych účastníkov pri riešení problémov spôsobom,  ktoré vyhovujú ich potrebám.

Potenciál pre rozšírenie portfólia elektronických služieb verejnej správy poskytovaných inak ako cez internet predstavuje aj zavedenie pravidelného pozemného digitálneho televízneho vysielania. Koncom roka 2009 bolo spustená prevádzka prvého multiplexu. Pre koncového užívateľa sa sprístupnia doplnkové služby, ktoré zahŕňajú aj služby eGovernmentu. Pod týmito službami je možné si predstaviť akékoľvek informačno – komunikačné aktivity, ktoré poznáme zo sveta internetu (štandardný e-mail, komunikáciu s úradmi (e-government) alebo získavanie informácií), pričom nebude potrebný počítač a tieto aplikácie budú oveľa bezpečnejšie a intuitívnejšie pre užívateľa. 

Dôležitou súčasťou inkluzívneho eGovernmentu je aj zvýšenie účasti občanov v demokratických procesoch spoločnosti (e-Participation). V roku 2009 prebehol na Slovensku zaujímavý projekt elektronických volieb pod názvom Moderné európske voľby. Študenti z vybraných škôl v Prešove dostali v simulovaných voľbách do Európskeho parlamentu možnosť odovzdať svoj hlas. Prostredníctvom špeciálneho hlasovacieho programu si vybrali svojich poslancov z kandidujúcich strán do Európskeho parlamentu.
Implementácia projektov podporených prostredníctvom OPIS v súlade s jeho globálnym cieľom vytvoriť inkluzívnu informačnú spoločnosť bude v najbližších  rokoch vytvárať priaznivé podmienky pre rozvoj inkluzívneho eGovernmentu.

Zvyšovanie digitálnej gramotnosti  -  spôsobilosti používania informačných a komunikačných technológií

Schopnosť používať moderné informačné a komunikačné technológie je rozhodujúca pre konkurencieschopnosť ekonomiky Slovenska (podľa prieskumu EU do piatich rokov nebudú potrebné e-zručnosti len na 10% všetkých pracovných miest v EÚ). K zvyšovaniu digitálnej zručnosti obyvateľov SR významným spôsobom prispievajú projekty na získanie ECDL (Európsky vodičský preukaz na počítače). Významná časť oslovených subjektov verejnej správy poskytuje svojim zamestnancom možnosť zvyšovania si digitálnej gramotnosti prostredníctvom kurzov ECDL, po ktorých úspešnom ukončení môžu získať príslušný certifikát.  

Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu vyzvala orgánizácie verejnej správy ako aj súkromný sektor k maximálnej podpore zvyšovania digitálnej gramotnosti. Z aktivít, na podporu zvyšovania digitálnej gramotnosti, možno spomenúť príklad Ministerstva školstva Slovenskej republiky (ďalej „MŠ SR“), ktoré prostredníctvom národných projektov Modernizácia vzdelávacieho procesu na základných školách a Modernizácia vzdelávacieho procesu na stredných školách, dodáva týmto vzdelávacím zariadeniam informačné technológie a podporuje aktivity učiteľov vo využívaní  IKT v procese vzdelávania. MŠ SR zakotvilo v štátnom vzdelávacom programe vyučovanie informatickej výchovy a informatiky už od 2. ročníka základnej školy. Ambíciu zlepšiť využívanie IKT na školách má aj nový digitálny vzdelávací obsah. Ide o pilotný projekt MŠ SR, ktorý sa v súčasnosti  overuje na  125 školách. Rezort školstva tiež realizuje druhú vlnu projektu Infovek, ktorého cieľom je modernizácia výpočtovej techniky na základných a stredných školách.

V snahe podporiť ciele a priority Národnej stratégie Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu vypracovalo MF SR novelizáciu výnosu o poskytovaní dotácií na účely informatizácie spoločnosti. Novelizácia výnosu nadobudla účinnosť  15. apríla 2009. Jej hlavným cieľom je finančnou dotáciou podporiť nové projekty, zamerané na zabezpečovanie vzdelávacích a osvetových aktivít pre zvyšovanie vzdelanosti v oblasti IKT občanov ohrozených digitálnym vyčlenením ako aj projekty podporujúce zvyšovanie prístupnosti a použiteľnosti IKT pre túto skupinu obyvateľov. V máji 2009 MF SR zverejnilo výzvu na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácie v zmysle prijatého výnosu.  Na základe výsledkov hodnotiaceho procesu projektov, ktoré sa do vyššie uvedenej výzvy zapojili, MF SR priznalo poskytnutie dotácie mestu Bánovce nad Bebravou na projekt: „Zvýšenie prístupnosti a využívania komunikačných technológií v zariadeniach sociálnych služieb na území mesta Bánovce nad Bebravou“.

V roku 2009 Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej „MP SR)  uskutočnilo projekt "Počítače pre vidiecku školu". Celý projekt bol realizovaný v rámci zvýšenej aktivity pracovníkov odboru informatiky MP SR. V rámci pomoci pri odstraňovaní počítačovej negramotnosti žiakov rómskej komunity bola Špeciálna základná škola v Jelke vybavená 15 ks PC zostáv s predinštalovaným operačným systémom Microsoft Windows, pričom boli použité PC určené na vyradenie. Tento projekt by mohol slúžiť ako inšpirácia pre verejnú správu, pretože nemal finančné nároky na rozpočtovú kapitolu.

Medzi dôležité aktivity v oblasti rozvoja digitálnej gramotnosti obyvateľov SR patria kurzy realizované Úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny a Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny. Uvedené kurzy sú zamerané nielen na dlhodobo nezamestnané osoby, ale aj na osoby zdravotne postihnuté či osoby staršie ako 50 rokov, pričom sa uvedené skupiny môžu vzájomne prekrývať. Mnoho podobných kurzov počítačovej gramotnosti realizujú aj neziskové organizácie podporujúce skupiny obyvateľov ohrozených digitálnym vylúčením napríklad zrakovo hendikepovaných občanov, matky na materskej dovolenke, dlhodobo nezamestnaných, starších občanov a pod.    

Podľa výsledkov tretieho ročníka projektu Digitálna gramotnosť na Slovensku sa celková digitálna gramotnosť populácie SR v roku 2009 opäť zvýšila. Projekt od roku 2005 mapuje schopnosť širokých vrstiev obyvateľstva používať moderné informačné a komunikačné technológie ako základného predpokladu rozvoja informačnej spoločnosti. Kým v roku 2005 predstavoval index digitálnej gramotnosti hodnotu 0,33 bodu, v roku 2007 hodnotu 0,37 bodu, v roku 2009 stúpol na 0,44 bodu (maximálna hodnota indexu je 1 bod). V roku 2009 sa autor projektu,  zameral okrem štandardného mapovania úrovne digitálnej gramotnosti obyvateľstva aj na znevýhodnené sociálne skupiny obyvateľstva – teda na tých, ktorí by mohli byť ohrození digitálnym vylúčením. Praktickým výstupom tohto mapovania je tzv. Interaktívna mapa digitálnej [ne]gramotnosti v podobe elektronickej aplikácie, ktorá má za úlohu jednoduchou a zrozumiteľnou formou poskytnúť relevantné informácie o tejto problematike. Interaktívna mapa digitálnej [ne]gramotnosti je bezplatne dostupná na stránkach www.ivo.sk.

Možno konštatovať, že Slovensko v oblasti digitálnej gramotnosti z hľadiska inklúzie postupne napreduje a to tempom primeraným špecifickým podmienkam, či už z pohľadu ekonomického, infraštruktúry, prístupnosti alebo možností vzdelávania sa v tejto oblasti. Napriek spomenutému treba uviesť, že verejná správa nemôže plne pokryť potreby občanov v tejto oblasti, a preto sú vítané aj aktivity smerujúce zo súkromného sektora cez nadácie vo forme príspevkov na projekty. 
Znižovanie geografických digitálnych rozdielov
Ako jedno z najvýznamnejších opatrení na znižovanie geografických digitálnych rozdielov bolo v Stratégii digitálnej integrácie identifikované zlepšenie dostupnosti širokopásmového pripojenia. Napriek tomu, že penetrácia širokopásmového pripojenia dosiahla v roku 2009 14,5 %, čo predstavuje medziročný nárast 33 %, stále zostáva Slovensko na posledných miestach v rámci EÚ (24 miesto  v rámci EU27). Problém spočíva najmä v celkovej dostupnosti širokopásmového internetu DSL (81,9 % v roku 2009 oproti 92,7 % v roku 2008 v EÚ) a je výrazný predovšetkým vo vidieckych oblastiach, kde dostupnosť širokopásmového internetu DSL v roku 2009 dosahuje 53,3 %, oproti 76,6 % v roku 2008 v EÚ.
Už tradične má Slovensko nadpriemerný počet pravidelných užívateľov internetu v porovnaní s EÚ27. Počet obyvateľov Slovenska, ktorí internet využívajú pravidelne, najmenej raz za týždeň, narástol z 62% v roku 2008 na 66% v roku 2009, pričom väčšina z nich sa pripája takmer denne. Pravidelné používanie internetu naberá čoraz inkluzívnejší charakter, dôkazom čoho je, že počet používateľov patriacich do znevýhodnených skupín (ľudia na dôchodku a ekonomicky neaktívni, mladí ľudia s nižším vzdelaním a ľudia vo vekovej skupine  55 – 74 s vyšším vzdelaním) rástol najrýchlejšie, pričom kategória nezamestnaných zaznamenala až 23% medziročný nárast. Najčastejším miestom odkiaľ obyvatelia pristupujú k internetu je domov, pričom to platí aj pre obyvateľov žijúcich v riedko osídlených oblastiach (menej ako 100 obyvateľov na km^2). Počet obyvateľov pristupujúcich k internetu z domova pritom v obidvoch prípadoch plynulo stúpa a v riedko osídlených oblastiach je dokonca vyšší ako porovnateľný priemer EÚ27. 
Opatrenia vlády na podporu rozvoja širokopásmového prístupu boli realizované prostredníctvom Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „MDPT SR“), ktoré zabezpečuje implementáciu zmien európskeho regulačného rámca pre elektronické komunikácie do národnej legislatívy s cieľom posilnenia motivácie podnikov na investovanie do infraštruktúry elektronických komunikácií. MDPT SR rozšírilo databázu dostupnosti širokopásmového prístupu na internet o údaje o poskytovateľoch služieb a ich ponukách na regionálnej i lokálnej úrovni, čím pomáha mapovať geografickú dostupnosť širokopásmového prístupu a určiť oblasti, do ktorých môže byť smerovaná podpora z verejných prostriedkov. MDPT SR tiež v roku 2009 začalo s prípravou aktualizovanej stratégie rozvoja širokopásmového prístupu v SR zameranej na prístupové siete novej generácie, ktorá bude predložená na rokovanie vlády SR v júni 2010.
Z ďalších opatrení vlády na podporu rozvoja širokopásmového prístupu, je významná najmä podpora odstránenia regionálnych rozdielov pomocou finančných prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ. V oblastiach, ktoré sú neatraktívne pre súkromný sektor z dôvodov dlhodobej návratnosti a vysokého rizika investícií (vo veľkej miere zahŕňajú geograficky znevýhodnené oblasti), sa predpokladá poskytovanie finančných zdrojov na rozvoj širokopásmových prístupových sietí z prostriedkov OPIS, prioritnej osi 3 - Zvýšenie prístupnosti k širokopásmovému internetu. V roku 2009 prebiehalo spracovávanie riadiacej a podpornej dokumentácie vo forme štúdie uskutočniteľnosti, príručky pre žiadateľa, výberových a hodnotiacich kritérií a návrhu výzvy. Boli identifikované oprávnené oblasti tzv. „biele miesta“, ktoré tvoria vidiecke a riedko osídlené oblasti, kde nie sú dostupné žiadne širokopásmové služby spĺňajúce parametre minimálnej garantovanej prenosovej rýchlosti (down/up=1024/256 kbit/s), alebo sú ponúkané iba služby prenajatých okruhov, resp. družicový prístup. Z celkovej alokácie prostriedkov, ktorá má byť podľa záverov spracovanej štúdie uskutočniteľnosti využitá na podporu ako dopytovo orientovaných projektov, tak aj národných projektov, ešte neboli k 31. decembru 2009 čerpané prostriedky. Prvé výzvy na predkladanie žiadostí o nenávratný finančný príspevok by mohli byť vyhlásené už koncom prvého polroka 2010. 
Zlepšenie dostupnosti širokopásmového prístupu ovplyvňujú aj aktivity súkromného sektora. Rozvoj infraštruktúry širokopásmového prístupu vyžaduje rozsiahle investície, ktoré sa očakávajú predovšetkým od subjektov pôsobiacich na trhu elektronických komunikácií. Podľa analýzy Výskumného ústavu spojov v januári 2009 zhruba 27 % obcí (6% obyvateľov) nemalo žiadnu možnosť širokopásmového pripojenia, pričom v októbri 2009 to bolo už „len“ 17% obcí a 3% obyvateľov. Za 10 mesiacov teda získalo širokopásmový prístup asi 300 obcí.
Aj keď z doterajších výsledkov nebadať výrazný posun smerom k znižovaniu geografických digitálnych rozdielov, vhodnou kombináciou opatrení, ktoré sa v súčasnosti realizujú na úrovni verejnej správy a sú zamerané na zlepšenie dostupnosti širokopásmového pripojenia  a na zvyšovanie jeho dopytu zo strany občanov, bude možné docieliť presvedčivé výsledky, ktoré predpokladáme v časovom horizonte roku 2015.

Informačné a telekomunikačné technológie pre starších občanov

V súlade s Výzvou na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácie na účely informatizácie spoločnosti, v zmysle výnosu^4, poskytlo MF SR dotáciu žiadateľovi - mestu Bánovce nad Bebravou na podporu projektu „Zvýšenie prístupnosti a využívania komunikačných technológií v zariadeniach sociálnych služieb na území mesta Bánovce nad Bebravou“. Cieľom projektu bolo zvýšiť prístupnosť komunikačných technológií osobám trpiacim zdravotným postihnutím a osobám v dôchodkovom veku (nad 50 rokov) umiestneným v Domovoch dôchodcov po celom území mesta Bánovce nad Bebravou. Na projekte sa zúčastnilo cca 560 občanov ohrozených digitálnym vyčlenením. V rámci projektu prebehli školenia zamerané na osvojenie si základov digitálnej gramotnosti cieľových skupín ako aj podporenie záujmu o využívanie IKT. Príslušnou výpočtovou technikou bolo vybavených celkovo 9 zariadení sociálnych služieb .

Zaujímavým projektom ako ponúknuť starším obyvateľom šancu aktívne sa zapájať do diania v informačnej spoločnosti je projekt z neziskového sektoru realizovaný v roku 2009 Jednotou dôchodcov na Slovensku (ďalej „JDS“). Cieľom projektu Zvýšenie profesionality ľudských zdrojov v JDS bolo investovanie do vedomostí a zručností zamestnancov JDS zavedením vzdelávacieho systému a programov vzdelávania v JDS. Projekt prispeje k osvojeniu si prístupov k celoživotnému vzdelávaniu a k lepšiemu organizovaniu a zabezpečeniu práce okresných a krajských manažérov JDS a tým aj zvýšeniu úrovne samotnej práce združenia.

Dnes, v zložitej hospodárskej a ekonomickej situácií, sa treba snažiť využiť každú príležitosť na zmiernenie dopadov ekonomickej krízy. Preto je vzácna a vítaná každá aktivita, či už zo sektoru verejnej správy – formou dotácií, organizáciou kurzov pre starších občanov, alebo zo súkromného sektoru – formou presne cielených projektov. Každý projekt, ktorý podporí a zvýši kvalitu života starších občanov je tým pravým opatrením na zníženie bariér, ktoré bránia staršej generácií naplno využívať výhody informačnej spoločnosti.       

Záver

V čase schvaľovania dokumentu Národná stratégia Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu vládou SR bolo Slovensko jednou z prvých krajín, ktorá zareagovala na výzvu EÚ na riešenie problematiky digitálneho vyčlenenia. Rok od schválenia stratégie ukázal, že napriek čiastkovým pozitívam pri napĺňaní definovaných odporúčaní nie je pokrok v tejto oblasti veľmi citeľný. Napriek tomu možno konštatovať, že Slovensko v oblasti digitálnej gramotnosti z hľadiska inklúzie postupne napreduje a to tempom primeraným špecifickým podmienkam.

Zlepšenie situácie v oblasti digitálnej integrácie sa očakáva v súvislosti s implementáciou projektov podporených prostredníctvom OPIS, ktorého globálnym cieľom je vytvoriť inkluzívnu informačnú spoločnosť prostredníctvom elektronizácie služieb verejnej správy. Treba však zdôrazniť, že verejná správa nemôže plne pokryť potreby občanov v tejto oblasti, a preto rastie význam aktivít súkromného sektora a neziskových organizácií.