Predkladacia správa

            Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky vypracovalo v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003 návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) v znení zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 	 Predmetom novely vodného zákona je predovšetkým transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/60/EC zo dňa 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec činnosti Spoločenstva pre politiku v oblasti vôd (ďalej len „rámcová smernica o vode“),  ktorá nadobudla účinnosť v decembri 2000.
	V návrhu novely zákona boli premietnuté aj výsledky vykonaných analýz už transponovaných smerníc v oblasti ochrany vôd, tak aby sa dosiahla úplná zhoda s právom EÚ. V neposlednom rade boli využité i skúsenosti z ročnej aplikácie vodného zákona v praxi, čo vyvolalo potrebu vykonať drobné úpravy prevažne  legislatívno - technického charakteru, za účelom  dosiahnutia jednoznačného výkladu príslušných ustanovení. 
V súvislosti s prijatím Rámcovej smernice o vode návrh novely vodného zákona upravuje predmet zákona a vymedzuje základné pojmy predovšetkým tie, ktoré súvisia s dosiahnutím environmentálnych cieľov.
Časť III  vodného zákona  vodné plánovanie je nahradená novou úpravou, zodpovedajúcou smernici, v súvislosti s vymedzením oblastí povodí a ich správy, ako aj plánovania v oblasti vôd vrátane programu opatrení, ktorý je zameraný na splnenie environmentálnych cieľov. Novým aspektom tejto úpravy je účasť verejnosti na procese prípravy a schvaľovania plánov riadenia oblastí povodí. Súčasne sa uplatňuje nová štruktúra vodného plánovania, ktorá spočíva vo vypracovaní  „Vodného plánu Slovenska“ a   plánov manažmentu oblastí povodí, s definovanými väzbami na medzinárodné  povodia – oblasť povodia Dunaja a Visly. 
Vzhľadom na záväznosť ustanovení Rámcovej smernice o vode, ktoré sa  týkajú dosiahnutia environmentálnych cieľov prostredníctvom plánov manažmentu oblastí povodí a programov opatrení, návrh zákona ustanovuje postup pre tento proces a termíny ich splnenia. Na druhej strane sa umožňuje uplatnenie výnimiek pre dosiahnutie environmentálnych cieľov za určených podmienok. 
V zmysle požiadaviek Rámcovej smernice o vode,  nová právna úprava určuje kompetentný orgán (MŽP SR), ktorý bude zodpovedný za zabezpečenie úloh vyplývajúcich zo smernice a za predkladanie správ o ich plnení Európskej komisii. Na národnej úrovni koordináciu plnenia úloh budú vykonávať zákonom zmocnené orgány štátnej vodnej správy – krajské úrady životného prostredia.
Dvanásta časť sa týka problematiky  spoplatňovania užívania vôd.  Upravujú sa platby za užívanie povrchových vôd a poplatky  za odber podzemných vôd a za vypúšťanie odpadových vôd, pri ktorých sa oproti  platnému vodnému zákonu    ponechávajú len platby za odber povrchových vôd z vodných rokov, využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov, odber energetickej vody platené užívateľmi vôd.
Navrhovaná právna úprava zohľadňuje aj prechod kompetencií z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR v súvislosti so zákonom č. 139/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy.
Návrh zákona bol predmetom  pripomienkového konania.  Rokovania k dvanástej časti návrhu zákona sa uskutočnili s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a s Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. Výsledkom  rokovaní je dohoda, že výšku platieb  za užívanie povrchových vôd určuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon)v znení zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol dňa 28.11.2003 zaradený na rokovanie Rady hospodárskej  a sociálnej dohody, nedošlo avšak k jeho prerokovaniu z dôvodu prerušenia jej rokovania.   
Návrh novely vodného zákona bol dňa 3.12.2003 prerokovávaný v Legislatívnej rade vlády Slovenskej republiky, ktorá ho po zapracovaní jej pripomienok  odporučila predložiť vláde SR ako nový vodný zákon.
Návrh predmetnej právnej úpravy bol dňa 9.12.2003 prerokovaný aj v Rade vlády SR pre verejnú správu, ktorá súhlasila s prerokovaním návrhu zákona vo vláde SR po upravení v zmysle  vznesených pripomienok. 
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky na základe záverov Legislatívnej rady vlády SR  predkladá na rokovanie vlády SR návrh zákona o vodách a o zmene zákona č.372/1999 Zb. o priestupkoch (vodný zákon), v ktorom sú  zapracované pripomienky Sekretariátu Legislatívnej rady vlády SR, Inštitútu pre aproximáciu práva Úradu vlády SR a pripomienky vznesené v Rade vlády SR pre verejnú správu. V návrhu tohto vodného zákona sú v súlade so závermi Legislatívnej rady vlády SR  prevzaté ustanovenia doteraz platného vodného zákona, ktoré neboli predmetom novelizácie.
Ministerstvo financií SR  vo svojom stanovisku k návrhu novely vodného zákona požadovalo kvantifikáciu dopadov platieb a poplatkov na hospodárenie podnikov energetiky, ako aj na príjmy a a výdaje štátneho rozpočtu. Novelizácia vodného zákona v dvanástej časti spoplatňovanie užívania vôd zužuje rozsah platieb za užívanie vôd v porovnaní s doterajšou platnou úpravou a pokiaľ ide o výšku platieb táto bude podliehať regulácii Úradom pre reguláciu sieťových odvetví.  Výšky jednotlivých platieb a poplatkov budú upravené v zmysle splnomocňovacieho ustanovenia zákona v nariadení  vlády SR, ktorého účinnosť sa navrhuje od 1. 1. 2005.  Orientačná kvantifikácia dopadov na hospodárenie podnikov energetiky, ako aj na príjmy a  výdaje štátneho rozpočtu je v zmysle požiadaviek Ministerstva financií SR doplnená v dôvodovej správe.    
Návrh zákona o vodách a o zmene zákona č.372/1999 Zb. o priestupkoch (vodný zákon)  sa predkladá na rokovanie vlády SR bez rozporov.