TABUĽKA ZHODY
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

Smernica Európskeho parlamentu a  Rady 2000/60/ES z  23. októbra 2000 ustanovujúca rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti vodnej politiky (skrátene nazývaná Rámcová smernica o vode/RSV)	Právne predpisy Slovenskej republiky:
1. zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších prepisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov;
2. Návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o vymedzení správneho územia povodia, environmentálnych cieľoch, ekonomickej analýze a o vodnom plánovaní
3. Návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú  podrobnosti o zisťovaní výskytu, monitorovaní a hodnotení množstva, kvality, režimu a stavu povrchových vôd a podzemných vôd, o vodnej bilancii, o hodnotení vplyvov na kvalitu povrchových vôd a podzemných vôd a vedení evidencie o vodách
4. Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ....../2010, ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd
5. Zákon č. 355/2007 Z. z.  o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov

1	2	3	4	5	6	7	8
	
Článok
(Č,O,
V,P)	Text	Spôsob transpozície	Číslo	Článok
(Č, §,
O, V, P)	Text	Zhoda	Poznámky

1	Účelom tejto smernice je ustanoviť rámec ochrany vnútrozemských povrchových vôd, brakických vôd, pobrežných vôd a podzemných vôd, ktorý:
a)	zabráni ďalšiemu zhoršovaniu a ochráni a zlepší stav vodných ekosystémov a s ohľadom na ich potrebu vody, suchozemských ekosystémov a mokradí, ktoré sú priamo závislé od vodných ekosystémov;
b)	podporí trvalo udržateľné využívanie vody založené na dlhodobej ochrane využiteľných vodných zdrojov;
c)	povedie k zvýšenej ochrane a zlepšeniu vodného prostredia, okrem iného prostredníctvom špecifických opatrení na postupné znižovanie vypúšťania, emisií a únikov prioritných látok a zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov prioritných nebezpečných látok;
d)	zabezpečí postupné znižovanie znečistenia podzemnej vody a zabráni ich ďalšiemu znečisťovaniu, a
e)	prispeje k zmierneniu účinkov povodní a sucha

a tým  prispeje k:
-	zabezpečeniu dostatočných zásob kvalitnej povrchovej a podzemnej vody, potrebnej pre trvalo udržateľné, vyvážené a spravodlivé využívanie vody,
-	podstatnému zníženiu znečistenia podzemnej vody,
-	ochrane výsostných a morských vôd, a 
-	dosiahnutiu cieľov príslušných medzinárodných dohôd, vrátane tých, ktorých cieľom je predchádzať a eliminovať znečistenie morského prostredia, činnosťou spoločenstva podľa článku 16(3), ktorá zastaví alebo postupne ukončí vypúšťanie, emisie a úniky prioritných nebezpečných látok s konečným cieľom dosiahnuť v morskom prostredí koncentrácie približujúce sa pozaďovým hodnotám pre prirodzene sa vyskytujúce látky a hodnoty koncentrácií blížiace sa k nule pre vyrábané syntetické látky.
	N	Z	§ 1
O 1	(1)	Tento zákon vytvára podmienky na 
a)	všestrannú ochranu vôd vrátane vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov) v krajine, 
b)	zachovanie alebo zlepšovanie stavu vôd,
c)	účelné, hospodárne a trvaloudržatelné využívanie vôd, 
d)	manažment povodí  a zlepšenie kvality životného prostredia a jeho zložiek,
e)	znižovanie nepriaznivých účinkov povodní a sucha,
f)	zabezpečenie funkcií vodných tokov,
g)	bezpečnosť vodných stavieb.	Ú	Z - zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších prepisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov	
2
(1)	”Povrchová voda” znamená vnútrozemské vody, okrem podzemnej vody; brakické vody a pobrežné vody, vo vzťahu k chemickému stavu bude výnimočne zahŕňať tiež výsostné vody.	
	N	Z	§ 3
O 2	Povrchovými vodami sú vnútrozemské vody okrem podzemných vôd, brakické    
vody a pobrežné vody. Povrchové vody vo vzťahu k chemickému stavu podľa § 4a ods. 6 výnimočne  zahŕňajú aj výsostné vody. Povrchovými  vodami sú aj vody, ktoré sa vyskytujú na území chránenom  pred  zaplavením  pri povodni a  ktoré nemôžu  pri zvýšenom  vodnom stave vo vodnom toku odtekať prirodzeným spôsobom (ďalej len „vnútorná voda“).
	Ú		
2
(2)	”Podzemná voda” je všetka voda, ktorá je pod zemským povrchom v zóne nasýtenia a v priamom styku s pôdou alebo pôdnym podložím.
	N	Z	§ 3
O 3	Podzemnými vodami sú všetky vody nachádzajúce sa pod povrchom zeme  v pásme nasýtenia a  v bezprostrednom kontakte s pôdou alebo s pôdnym podložím vrátane podzemných vôd slúžiacich ako médium na akumuláciu, transport a exploatáciu zemského tepla z horninového prostredia (ďalej len "geotermálna voda"). Podzemnými vodami zostávajú podzemné vody aj po ich odkrytí prirodzeným prepadom ich nadložia, banskou činnosťou,3) činnosťou vykonávanou banským spôsobom4) alebo vykonaním inej obdobnej  činnosti.	Ú		
2
(3)	„Vnútrozemská voda“ je všetka stojatá alebo tečúca voda na zemskom povrchu a všetka podzemná voda smerom k pevnine od základnej čiary, od ktorej sa meria šírka pásma výsostných vôd.
			§ 2
P c)	vnútrozemskou vodou je stojatá voda alebo tečúca voda na zemskom povrchu a  podzemná voda smerom k pevnine od základnej čiary, od ktorej sa meria šírka pásma výsostných vôd, 
			
2
(4)	”Rieka” je útvar vnútrozemskej vody  tečúcej väčšinou na zemskom povrchu, ktorá však môže niektorej svojej časti tiecť pod zemou.
	N	Z	§ 2
P a)	riekou je útvar vnútrozemskej vody tečúcej väčšinou na zemskom povrchu, ktorá však   môže časťou svojej trasy tiecť pod zemou,  

	Ú		
2
(5)	”Jazero” je útvar stojatej vnútrozemskej povrchovej vody.	N	Z	§ 2 
P b)	jazerom je útvar stojatej vnútrozemskej vody, 
	Ú		
2
(6)	„Brakické vody“ sú útvary povrchovej vody v blízkosti vyústení riek, ktoré majú čiastočne slaný charakter v dôsledku svojej blízkosti k pobrežným vodám, ale ktoré sú podstatne ovplyvnené prítokmi sladkej vody.
	N	Z	§ 3
O 7	Brakickými vodami sú útvary povrchovej vody v blízkosti vyústení riek, ktoré majú   čiastočne slaný charakter v dôsledku svojej blízkosti pri  pobrežných vodách a sú podstatne ovplyvnené prítokmi sladkej vody.
	Ú		
2
(7)	„Pobrežná voda“ je povrchová voda, ktorá sa nachádza smerom k pevnine od čiary, ktorej každý bod je vo vzdialenosti jednej morskej míle na morskej strane od najbližšieho bodu základnej čiary, od ktorej sa meria šírka pásma výsostných vôd, tam kde je to primerané, siahajú až po vonkajšiu hranicu brakických vôd. 
	N	Z	§ 3
O 8	Pobrežnými vodami sú povrchové vody, ktoré sa nachádzajú pri pevnine od čiary, ktorej každý bod je vo vzdialenosti jednej morskej míle na morskej strane od najbližšieho bodu základnej čiary, od ktorej sa meria šírka pásma výsostných vôd a tam, kde je to primerané siahajú až po vonkajšiu hranicu brakických vôd.
	Ú		
2
(8)	”Umelý vodný útvar” je útvar povrchovej vody vytvorený ľudskou činnosťou. 	N	Z	§ 2
P h)	Umelým vodným útvarom  je útvar povrchovej vody vytvorený ľudskou činnosťou.	Ú		
2
(9)	”Výrazne zmenený vodný útvar” je útvar povrchovej vody, ktorého charakter sa v dôsledku fyzikálnych zmien spôsobených ľudskou činnosťou podstatne zmenil, ako to určí členský štát v súlade s ustanoveniami Prílohy II.	N	Z	§ 2
P g)	Výrazne zmeneným vodným útvarom je útvar povrchovej vody, ktorého charakter sa pôsobením ľudskej činnosti  podstatne zmenil a je určený podľa príslušnej klasifikácie [ § 82 ods. 2.
	Ú	upravuje
vykonávací predpis
(nové znenie vyhl. 221/2005 Z. z.)	
2
(10)	”Útvar povrchovej vody” je vymedzený a významný prvok povrchovej vody, ako napríklad jazero, nádrž, potok, rieka alebo kanál, časť potoka, rieky alebo kanála, brakickej vody, alebo pásmo pobrežnej vody.	N	Z	§ 2
P e)	útvarom povrchovej vody je vymedzená významná časť povrchovej vody, napríklad jazero, nádrž, potok alebo jeho úsek,  rieka alebo jej úsek a kanál.
	Ú		
2
(11)	”Kolektor podzemnej vody” označuje pod- povrchovú vrstvu alebo vrstvy hornín, alebo iných geologických vrstiev s dostatočnou pórovitosťou a priepustnosťou, umožňujúce buď významné prúdenie podzemnej vody, alebo odber významných množstiev podzemnej vody.	N	Z	§ 2
P al)	Hydrogeologickým kolektorom podzemnej vody je horninové teleso, ktorého pórovitosť a priepustnosť sú v porovnaní s okolitým horninovým prostredím natoľko väčšie, že gravitačná voda v ňom môže prúdiť rýchlejšie a možno z neho odoberať významnejšie množstvo podzemnej vody,
	Ú		
2
(12)	”Útvar podzemnej vody” znamená vymedzený objem podzemnej vody v rámci kolektora alebo kolektorov podzemnej vody.	N	Z	§ 2
P f) 	útvarom podzemnej vody je vymedzené množstvo podzemnej vody hydrogeologického kolektora alebo hydrogeologických kolektorov.
	Ú		
2
(13)	”Povodie” je územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom sieti potokov, riek a prípadne jazier do mora  jediným vyústením, ústím,  alebo  deltou rieky.	N	Z	§ 11
O 2	Povodím je časť zemského povrchu vymedzená orografickou rozvodnicou, z ktorého voda vteká prostredníctvom vodných útvarov povrchovej vody do mora v jednom  ústí, estuáre alebo delte. 
	Ú		
2
(14)	”Čiastkové povodie” je územie, z ktorého všetok povrchový odtok odteká prostredníctvom siete potokov, riek a prípadne jazier do daného miesta vodného toku (zvyčajne jazero alebo sútok riek).	N	Z	§ 11
O 2
	čiastkovým povodím je časť územia  správneho územia povodia, z ktorého celý povrchový odtok  vteká prostredníctvom vodných tokov do určitého profilu vodného toku.
	Ú		
2
(15)	”Správne územie povodia” je územie pevniny a mora tvorené jedným alebo viacerými susednými povodiami spolu s prislúchajúcimi podzemnými a pobrežnými vodami, ktoré je podľa článku 3(1) určené ako hlavná jednotka pre vodohospodársky manažment povodí.	N	Z	§ 11
O 3	Správnym územím povodia je územie pevniny a mora, ktoré tvorí jedno alebo viac susedných povodí, spolu s prislúchajúcimi podzemnými vodami a pobrežnými vodami. Správne územie povodia sa určuje ako hlavná jednotka pre správu správneho územia povodia (ďalej len „vodohospodársky manažment povodia“). 
	Ú		
2
(16)
	”Oprávnený orgán” znamená orgán alebo orgány ustanovené podľa článku 3(2), alebo 3(3).	N	Z	§ 11
O 6

§ 59
O 2

§ 60
O 4	Oprávneným orgánom pre vodohospodársky manažment povodí je ministerstvo

Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej     
únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými   
orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov 
Európskeho spoločenstva a Európskej únie najmä v oblasti
a) určenia úloh v rámci vodného plánovania  podľa odseku 1, § 14 ods. 2 a 3, § 60 ods. 1 
písm. a) prvého bodu a § 60 ods. 4,
b) vypracovania analýz charakteristík čiastkových povodí, zhodnotenia vplyvov ľudských 
činností na stav povrchových vôd a stav podzemných vôd a vypracovania ekonomických 
analýz nakladania s vodami podľa § 13 ods. 3 písm. a),
c) vytvárania a zavádzania programov monitorovania stavu povrchových vôd,  stavu 
podzemných vôd a chránených území podľa § 13. ods. 3 písm. b),
d) vodného plánovania a uplatňovania programov opatrení do troch mesiacov od ich 
zverejnenia alebo ich aktualizácie podľa § 13 ods. 3 písm. d) a § 13 ods. 5),  	
e) dosahovania pokroku pri realizácii plánovaných programov opatrení do troch rokov od 
ich zverejnenia alebo od ich aktualizácie podľa § 15 ods. 4 a 5.“.

Krajský úrad životného prostredia  koordinuje plnenie úloh vyplývajúcich z plánov manažmentu povodí a programov opatrení zameraných na dosiahnutie environmentálnych cieľov.
	Ú		
2
(17)	”Stav povrchovej vody” je celkové vyjadrenie stavu útvaru povrchovej vody, ktorý je určený jeho ekologickým stavom alebo jeho chemickým stavom, podľa toho, ktorý z nich je horší.	N	Z	§ 4a
O 3	Stavom povrchových vôd je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru povrchových vôd, ktorý je určený ekologickým stavom alebo chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je horší. Stav výrazne zmenených vodných útvarov alebo umelých vodných útvarov je určený ekologickým potenciálom.
	Ú		
2
(18)	”Dobrý stav povrchovej vody” označuje stav, ktorý dosahuje útvar povrchovej vody, keď je jeho ekologický a jeho chemický stav aspoň ”dobrý”.	N	Z	§ 4a 
O 5	Dobrým stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd, ak je jeho ekologický stav a  chemický stav aspoň dobrý.
	Ú		
2
(19)	”Stav podzemnej vody” je celkové vyjadrenie stavu útvaru podzemnej vody, ktorý je určený jeho kvantitatívnym alebo chemickým stavom, podľa toho, ktorý z nich je horší.	N	Z	§ 4c
O 2	Stavom podzemných vôd je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru podzemných vôd, ktorý je  určený  kvantitatívnym stavom alebo chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je horší.
	Ú		
2
(20)	”Dobrý stav podzemnej vody” je stav, ktorý dosahuje útvar podzemnej vody, keď je jeho kvantitatívny a jeho chemický stav aspoň ”dobrý”.		N	Z	§ 4c
O 4
	Dobrým stavom podzemných vôd je stav útvaru podzemných vôd, ak je jeho kvantitatívny stav a chemický stav klasifikovaný aspoň ako dobrý. 
	Ú		
2
(21)	”Ekologický stav” je vyjadrenie kvality štruktúry a funkcie vodných ekosystémov, ktoré sú spojené s  povrchovými vodami, klasifikovaný takto v súlade s prílohou V.	N	Z	§ 4a
O 4
	Ekologickým stavom je vyjadrenie kvality štruktúry a funkcie vodných ekosystémov, ktoré sú viazané na povrchové vody. Ekologický stav je definovaný biologickými prvkami kvality, prvkami podporujúcimi biologické prvky kvality, ktorými sú hydromorfologické prvky kvality, chemické a fyzikálno-chemické prvky kvality a špecifické  znečisťujúce látky. 
	Ú		
2
(22)	”Dobrý ekologický stav” je stav útvaru povrchovej vody klasifikovaný takto v súlade s prílohou V.	N	Z	§ 4a
O 6
	Dobrým ekologickým stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd ustanovený všeobecne záväzným právnym predpisom podľa § 81 ods. 1 písm. f).  
	Ú	Upravuje vykonávací 
predpis (nové znenie vyhl. 221/2005 Z. z.)	
2
(23)	”Dobrý ekologický potenciál” je stav výrazne zmeneného alebo umelého útvaru vody klasifikovaný takto v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy V.	N	Z	§ 4 4
O 7
	Dobrým ekologickým potenciálom je stav výrazne zmeneného vodného útvaru alebo umelého vodného útvaru určený všeobecne záväzným právnym predpisom  podľa § 81 ods. 1písm g). 
	Ú	upravuje
vykonávací
predpis (nové znenie vyhl. 221/2005 Z. z.)	
2
(24)	”Dobrý chemický stav povrchovej vody” je chemický stav požadovaný na splnenie environmentálnych cieľov pre povrchové vody, stanovených v článku 4(1)(a), to znamená chemický stav útvaru povrchovej vody, v ktorom dosiahnuté koncentrácie znečisťujúcich látok nepresahujú environmentálne normy kvality, stanovené v prílohe IX a v súlade s článkom 16(7) a  ďalšími príslušnými právnymi predpismi spoločenstva ustanovujúce environmentálne normy kvality na úrovni spoločenstva.	N	Z	§ 4a
O 6
	Dobrým chemickým stavom povrchových vôd je chemický stav útvaru povrchových vôd, v ktorom dosiahnuté koncentrácie znečisťujúcich látok nepresahujú environmentálne normy kvality ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom podľa § 81 ods. 1 písm. f).	Ú	upravuje
vykonávací
predpis (nové znenie vyhl. 221/2005 Z. z.)	
2
(25)	”Dobrý chemický stav podzemnej vody” je chemický stav útvaru podzemnej vody, ktorý spĺňa všetky podmienky ustanovené v tabuľke 2.3.2 prílohy V.	N	Z	§ 4c
O 10
	Dobrým chemickým stavom podzemných vôd je chemický stav útvaru podzemných vôd určený podľa kritérií ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom podľa § 81 ods.1 písm. i).
	Ú	upravuje
vykonávací
predpis (nové znenie vyhl. 221/2005 Z. z.)	
2
(26)	”Kvantitatívny stav” je vyjadrenie, do akej miery je útvar podzemnej vody ovplyvnený priamymi a nepriamymi odbermi.	N	Z	§ 4c
O 5
	Kvantitatívny stav útvaru podzemných vôd je vyjadrením miery ovplyvnenia útvaru podzemných vôd priamymi odbermi a nepriamymi odbermi podzemných vôd. Kritéria hodnotenia kvantitatívneho stavu útvaru podzemných vôd a klasifikácia kvantitatívneho stavu útvaru podzemných vôd sú ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisov podľa § 81 ods.1 písm. h).
	Ú	upravuje
vykonávací
predpis (nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.)	
2
(27)	”Využiteľný zdroj podzemnej vody” označuje celkový dlhodobý priemerný ročný prítok do útvaru podzemnej vody zmenšený o dlhodobý ročný odtok potrebný na dosiahnutie cieľov ekologickej kvality v  povrchových vodách, ktoré sú s ním spojené a ktoré sú ustanovené v článku 4, aby sa tak zabránilo výraznému zhoršeniu ekologického stavu takýchto vôd a akémukoľvek výraznému poškodeniu s nimi spojených suchozemských ekosystémov.	N	Z	§ 6
O 4	Využiteľným množstvom podzemnej vody je maximálne množstvo podzemnej vody, ktoré možno odoberať z daného zvodneného systému po celý uvažovaný čas exploatácie za prijateľných technických, ekonomických a ekologických podmienok bez  ovplyvnenia režimu podzemných vôd, ktoré by malo za následok zhoršenie  kvalitatívneho stavu vôd.
	Ú		
2
(28)	”Dobrý kvantitatívny stav” je stav definovaný v tabuľke 2.1.2 prílohy V.	N	Z	§ 4 c
O 7
	Kvantitatívny stav útvaru podzemnej vody sa považuje za dobrý, ak
a) stanovené využiteľné množstvá podzemnej vody nie sú presiahnuté dlhodobým priemerným ročným odoberaným množstvom, 
b) nedochádza k významnému pretrvávajúcemu poklesovému trendu hladín podzemných vôd v útvare podzemnej vody, ktorý je spôsobený antropogénnymi vplyvmi,
c) nedochádza k významnému zhoršeniu stavu útvarov povrchových vôd spôsobených poklesom hladín podzemných vôd alebo zmenami prúdenia podzemných vôd, 
d) nedochádza k významnému poškodeniu suchozemských ekosystémov vplyvom poklesu hladín podzemnej vody, 
e) nedochádza k rozširovaniu prieniku znečisťujúcich látok alebo k inému nežiaducemu pretrvávajúcemu  zhoršovaniu chemického stavu útvaru podzemných vôd, ktoré sú vyvolané zmenami prúdenia podzemných vôd,
f) sa zmeny smeru prúdenia, ktoré vyplývajú zo zmien hladín podzemných vôd, vyskytujú dočasne alebo trvale  len v priestorovo ohraničenej oblasti,
g) nespôsobia zmeny podľa písmena f) vstup znečisťujúcich látok a neindikujú jasne identifikovateľný trend v smere prúdenia, ktorý je spôsobený antropogénnymi vplyvmi, a ktorý mohol viesť k takémuto vstupu znečisťujúcich látok.
	Ú		
2
(29)	”Nebezpečné látky” sú látky alebo skupiny látok, ktoré sú toxické, stále a sú náchylné na biologickú akumuláciu, a iné látky alebo skupiny látok, ktoré vyvolávajú rovnakú úroveň obavy z ich účinkov.	N	Z	§ 2
P z)	Nebezpečnou látkou je látka alebo skupina látok, ktoré sú toxické, perzistentné a  schopné bioakumulácie, a iné látky alebo skupiny látok, ktoré vyvolávajú rovnakú úroveň obavy ako látky, ktoré sú toxické, perzistentné a schopné bioakumulácie,
	Ú		
2
(30)	„Prioritné látky“ sú látky určené v súlade s článkom 16(2) a uvedené v prílohe X. Medzi takými látkami sú „prioritné nebezpečné látky“; ide o látky, ktoré sú určené v súlade s článkom 16(3) a (6), pre ktoré sa musia prijať opatreniav súlade s článkom 16 (1) a (8).
	N	Z	§ 2 
P y)	Prioritnou látkou je látka vybraná zo znečisťujúcich látok alebo zo skupiny znečisťujúcich látok uvedená v ZOZNAME III prílohy č. 1, ktorá predstavuje významné riziko pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia; medzi takéto látky patria prioritné nebezpečné látky, ktoré sú toxické, perzistentné a schopné bioakumulácie,
	Ú		
2
(31)	”Znečisťujúca látka” je akákoľvek látka schopná spôsobiť znečistenie, ide najmä o látky uvedené v prílohe VIII.	N	Z	§ 2 
P aa)	Znečisťujúcou látkou je akákoľvek látka, ktorá môže spôsobiť znečistenie vôd; znečisťujúcimi látkami sú najmä látky uvedené v prílohe č. 1.
	Ú		
2
(32)	”Priame vypúšťanie do podzemnej vody” je vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody bez ich priesaku cez pôdu alebo pôdne podložie.	N	Z	§ 2 
P t)	Priamym vypúšťaním do podzemných vôd je vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemných vôd bez ich priesaku cez pôdu alebo pôdne podložie.
	Ú		
2
(33)		”Znečisťovanie” je priame alebo nepriame zavádzanie látok alebo tepla do vzduchu, vody, alebo pôdy ako výsledok ľudskej činnosti, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie, alebo kvalitu vodných ekosystémov alebo suchozemských ekosystémov priamo závislých od vodných ekosystémov, ktoré má za následok poškodenie hmotného majetku, alebo poškodenie alebo narušenie estetických hodnôt životného prostredia a jeho iného oprávneného využívania.	N	Z	§ 2
P ae)	Znečisťovaním je priame alebo nepriame zavádzanie látok alebo tepla do vzduchu, 
vody alebo pôdy ako výsledok ľudskej činnosti, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské 
zdravie, kvalitu vodných ekosystémov alebo suchozemských ekosystémov priamo 
závislých od vodných ekosystémov a ktoré má za následok poškodenie hmotného majetku, poškodenie alebo narušenie estetických hodnôt životného prostredia a jeho iného oprávneného využívania.	Ú		
2
(34)		”Environmentálne ciele” sú ciele stanovené v článku 4.	N	Z	§ 5

	(1) Na zabezpečenie ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania sa určujú environmentálne ciele pre 
a) útvary povrchových vôd,
b) útvary podzemných vôd,
c) chránené územia, ktorými sú
 1. územia s povrchovou vodou určenou na odber pre pitnú vodu,
  2. územia s vodou vhodnou na kúpanie,
  3. územia s povrchovou vodou vhodnou pre život a reprodukciu pôvodných  druhov rýb,
  4. chránené oblasti prirodzenej akumulácie vôd (ďalej len "chránená vodohospodárska oblasť"),
  5. ochranné pásma vodárenských zdrojov,
 6. referenčné lokality
  7. citlivé oblasti,
  8. zraniteľné oblasti,
 9. chránené územia a ich ochranné pásma podľa osobitného predpisu. 14)

(2) Environmentálnym cieľom pre útvar   povrchovej vody je vykonanie opatrenia na
a) zabránenie zhoršenia stavu útvarov povrchovej vody, 
b) ochranu, zlepšovanie a obnovovanie útvarov povrchovej vody s cieľom dosiahnuť dobrý   
     stav povrchových vôd do 22. decembra 2015, 
c)ochranu a zlepšovanie umelých a výrazne zmenených útvarov povrchových vôd s cieľom 
    dosiahnuť dobrý ekologický potenciál a dobrý chemický stav do 22. decembra 2015, 
d) postupné znižovanie znečisťovania prioritnými látkami a zastavenie alebo postupné 
ukončenie emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok.

(3) Environmentálnym cieľom pre  útvar podzemnej vody je vykonanie opatrení na
  a)zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemnej vody a na 
zabránenie zhoršenia stavu útvarov podzemných vôd, 
b) ochranu, zlepšovanie a obnovovanie útvarov podzemnej vody a na zabezpečenie 
rovnováhy medzi odbermi podzemných vôd a dopĺňaním ich  množstva s cieľom 
dosiahnuť dobrý stav podzemných vôd do 22. decembra  2015, 
c) zvrátenie významného vzostupného trendu koncentrácie znečisťujúcej látky, ktorý je 
spôsobený ľudskou  činnosťou s cieľom postupného znižovania znečisťovania 
podzemnej vody.  

(4) Pre chránené územia platia environmentálne ciele uvedené v odsekoch 2 a 3, ak tento zákon alebo osobitný predpis 15) neustanovuje prísnejšie požiadavky.
 
(5) Ak sa na útvar povrchovej vody alebo na útvar podzemnej vody vzťahuje viac environmentálnych cieľov, uplatní sa najprísnejší environmentálny cieľ.

	Ú		
2
(35)	”Environmentálna norma kvality” je koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, sedimentoch alebo živých organizmoch, ktorá sa nesmie prekročiť z dôvodu ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. 	N	Z	§ 2 
P ad)	Environmentálnou normou kvality je koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, v sedimentoch alebo v živých organizmoch, ktorú nemožno v záujme  ochrany zdravia ľudí a životného prostredia prekročiť.
	Ú		
2
(36)	„Kombinovaný prístup“ predstavuje obmedzovanie vypúšťaní a emisií do povrchových vôd v súlade s prístupom stanoveným článkom 10.
	N	Z

NV	§ 2
P at)	Kombinovaným prístupom je regulácia vypúšťaní a emisií do povrchových vôd.	Ú 	NV - Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ....../2010, ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd	
2
(37)	”Voda určená na ľudskú spotrebu” má ten istý význam ako podľa smernice 80/778/EHS v znení smernice 98/83/ES.	N	Zák. č. 355/2007 	§ 17
O 1	(1) pitná voda je voda v jej  pôvodnom stave  alebo  po  úprave určená  na pitie, varenie, prípravu  potravín alebo na iné domáce  účely bez ohľadu na  jej pôvod  a na  to,  či  bola dodaná  z rozvodnej  siete, cisterny alebo ako voda balená do spotrebiteľského balenia a voda používaná v potravinárskych  podnikoch pri výrobe, spracovaní, konzervovaní  alebo predaji  výrobkov alebo  látok určených na ľudskú spotrebu.	Ú	Zákon č. 355/2007 Z. z.  o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov	
2
(38)	”Vodohospodárske služby” sú všetky služby, ktoré poskytujú domácnostiam, verejným inštitúciám alebo  pre akúkoľvek hospodársku činnosť:
a)	odber, vzdúvanie, akumuláciu, úpravu a distribúciu povrchovej alebo podzemnej vody,
b)	zariadenia na  odvádzanie odpadovej vody a jej čistenie, s následným vypúšťaním do povrchovej vody.	N	Z	§ 2 
P aj)	Vodohospodárskou službou je každá činnosť, ktorá sa poskytuje pre domácnosti, verejné inštitúcie alebo hospodársku činnosť, ako je odber, vzdúvanie, zachytávanie, úprava a dodávanie povrchových vôd a podzemných vôd, odvádzanie a čistenie odpadových vôd s následným vypúšťaním do povrchových vôd.
	Ú		
2
(39)	”Využívanie vody” značí vodohospodárske služby spolu s akoukoľvek inou činnosťou určenou podľa článku 5 Na prílohy II, ktorá má významný dopad na stav vôd.
Tento pojem platí pre účely článku 1 a pre ekonomickú analýzu spracovanú podľa článku 5 a prílohy III, bod (b).	N	Z	§ 2
P ak)	Využívaním vody je vykonávanie činností  v rámci  vodohospodárskych služieb a činností spojených  s akoukoľvek ľudskou činnosťou, ktoré  majú významný dopad na stav vôd (ďalej len „nakladanie s vodami“),
			
2
(40)	”Hodnoty emisného limitu” sú: množstvo vyjadrené pomocou  určitých špecifických parametrov, koncentrácia a/alebo úroveň emisie, ktorá sa nesmie prekročiť počas jedného alebo viacerých časových období. Hodnoty emisného limitu môžu byť stanovené aj pre určité skupiny, druhy alebo kategórie látok, najmä pre látky identifikované podľa článku 16.
Hodnoty emisného limitu pre látky platia obvykle v mieste, kde emisie opúšťajú zariadenie, pričom pri ich určovaní sa neberie do úvahy riedenie. Pokiaľ ide o nepriame vypúšťanie do vôd, môže sa pri stanovovaní hodnôt emisného limitu pre uvažované zariadenia zohľadniť účinok čistiarne odpadových vôd za predpokladu, že je zaručená ekvivalentná úroveň ochrany životného prostredia ako celku a  že nedôjde k zvýšeniu úrovne znečistenia v životnom prostredí.	N	Z

NV	§ 2
P ab)

	Limitnou hodnotou ukazovateľov znečistenia (ďalej len "limitná hodnota znečistenia")  vypúšťaných odpadových vôd a osobitných vôd je najvyššia prípustná koncentrácia  príslušnej škodlivej látky, obzvlášť škodlivej látky alebo inej znečisťujúcej látky vo  vypúšťaných odpadových vodách.
	Ú	

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ....../2010, ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd	
2
(41)	”Regulácia emisií” sú opatrenia vyžadujúce špecifické zníženie emisie, napríklad hodnota emisného limitu, alebo inak určené limity alebo podmienky ovplyvňujúce účinky, povahu alebo iné charakteristiky emisie alebo prevádzkových podmienok, ktoré ovplyvňujú emisiu. Použitie pojmu ”regulácia emisií” v tejto smernici sa v žiadnom ohľade nepovažuje za zmenu interpretácie príslušných ustanovení v súvislosti s ustanoveniami akejkoľvek inej smernice.	N	Z

	§ 36
O 5	Pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd je orgán štátnej vodnej správy s ohľadom na reguláciu emisií viazaný ustanovenými ukazovateľmi vyjadrujúcimi stav povrchových vôd, limitnými hodnotami znečistenia v odpadových vodách a osobitných vodách a  požiadavkami na kvalitu povrchových vôd, pričom prihliada na potrebu
a)	zabezpečenia  vyhovujúceho stavu povrchových vôd a  podzemných vôd, vodných  ekosystémov  a na vodu viazaných krajinných ekosystémov,
b)	znižovania znečistenia odpadových vôd v mieste ich vzniku a  možnosti opätovného  používania  odpadových vôd.
	Ú		
3
(1)	Koordinácia administratívnych úprav v rámci správnych území povodí 
Členské štáty vymedzia jednotlivé povodia ležiace na ich štátnom území a pre účely tejto smernice ich začlenia do jednotlivých správnych území povodí. Tam kde je to vhodné, malé povodia sa môžu zlúčiť s väčšími povodiami alebo spojiť so susednými malými povodiami, aby vytvorili jednotlivé správne územia povodí. Kde podzemné vody úplne nesledujú konkrétne povodie, majú byť vyčlenené a pričlenené k najbližšiemu alebo najvhodnejšiemu správnemu územiu povodia. Pobrežné vody budú vymedzené a začlenené k najbližšiemu alebo najvhodnejšiemu správnemu  územiu alebo k správnym územiam povodí.	N	Z	§ 11
O 1
O 4 
O 5	(1) územie Slovenskej republiky  je na účely tohto zákona súčasťou povodia Dunaja a povodia Visly, v rámci ktorých sú podľa prirodzených hydrologických hraníc vymedzené čiastkové povodia a k nim priradené hydrogeologické rajóny. Hydrogeologické rajóny sú vyčlenené územia s podobnými hydrogeologickými pomermi, typom zvodnenia a obehom podzemných vôd.

(4) Správnym územím povodia v medzinárodnom povodí Dunaja (úmorie Čierneho mora) je správne územie povodia Dunaja vymedzené 
a) čiastkovým povodím Dunaja, 
b) čiastkovým povodím Moravy, 
c) čiastkovým povodím Váhu, 
d) čiastkovým povodím Hrona, 
e) čiastkovým povodím Ipľa, 
f) čiastkovým povodím Slanej, 
g) čiastkovým povodím Bodrogu, 
h) čiastkovým povodím Hornádu,
i) čiastkovým povodím Bodvy.
(5) Správnym územím povodia v medzinárodnom povodí Visly (úmorie Baltského mora) je správne územie povodia Dunajca a Popradu vymedzené čiastkovým povodím Dunajca a Popradu.
	Ú		
3
(2)	Členské štáty zabezpečia primerané administratívne usporiadanie, vrátane ustanovenia vhodného oprávneného orgánu, pre aplikáciu pravidiel tejto smernice v rámci každého správneho územia povodí ležiaceho na ich území. 	N	Z

	§ 11
O 6
až 9

	(6) Oprávneným orgánom pre vodohospodársky manažment povodí je ministerstvo.
(7) Vodohospodárskym manažmentom  povodí sa na účely tohto zákona rozumie
a)   vykonávanie úloh spojených so zisťovaním výskytu, množstva, režimu a kvality a hodnotením stavu   povrchových vôd a podzemných vôd, ktoré určí ministerstvo,
b) odborná príprava a aktualizácia plánov manažmentu povodí,  
c) sledovanie vplyvu bodového znečistenia na kvalitu vôd v recipientoch,
d)  identifikácia plošného znečisťovania vôd,
e)  spolupráca pri vypracovaní Programu protieróznych opatrení, opatrení na zvyšovanie  retenčnej schopnosti čiastkových povodí a koordinácia pri ich vykonávaní,
f) koordinovanie vodohospodárskych úloh územného systému ekologickej stability,
g) spracovanie ekonomických analýz nakladania s vodami a uplatňovanie platieb za užívanie 
vôd,
h)  zabezpečovanie stanovísk z hľadiska uplatňovania plánov manažmentu povodí,  technických podkladov a iných odborných podkladov pre rozhodovaciu a inú správnu  činnosť  orgánov štátnej vodnej správy,
i) správa vodohospodársky významných vodných tokov,
j) starostlivosť o odkryté podzemné vody z hľadiska ochrany výskytu, množstva, kvality vôd, vodných ekosystémov a od vôd priamo závislých ekosystémov v krajine (ďalej len "vodné  pomery"),
k) zabezpečovanie koncepcie a koordinácia opatrení na znižovanie nepriaznivých účinkov 
povodní a sucha.

(8) Starostlivosťou o odkryté podzemné vody  podľa odseku 7 písm. j) sa na účely tohto zákona rozumie 
a)   vedenie evidencie odkrytých podzemných vôd,
b) sledovanie a  hodnotenie stavu odkrytých podzemných vôd na základe výsledkov vykonaného monitorovania stavu odkrytých podzemných vôd,  
c) oznamovanie orgánu štátnej vodnej správy  zistenie ohrozenia alebo znečistenia odkrytej podzemnej vody spôsobené vplyvmi ľudskej činnosti a predkladanie návrhov opatrení na nápravu, 
d) sledovanie dodržiavania povinností a podmienok  určených v rozhodnutiach, vyjadreniach a súhlasoch orgánov štátnej správy, ktoré sa  týkajú odkrytých podzemných vôd, 
e) evidovanie rozhodnutí, vyjadrení a súhlasov orgánov štátnej správy, ktoré sa týkajú  odkrytých podzemných vôd.

(9) Vodohospodársky manažment povodí vykonáva správca vodohospodársky významných vodných tokov. 
	Ú		
3
(3)	Členské štáty zabezpečia, aby povodie pokrývajúce územie viac ako jedného členského štátu bolo začlenené do medzinárodného správneho územia povodia. Na žiadosť príslušných členských štátov komisia sprostredkuje začlenenie do takýchto medzinárodných správnych území povodí.
Každý členský štát zabezpečí prijatie príslušných administratívnych opatrení, vrátane ustanovenia príslušného oprávneného orgánu, pre aplikáciu pravidiel tejto smernice v rámci tej časti každého medzinárodného správneho územia povodia, ktorá leží na jeho území.	n. a.	Z	§ 14
O 2	(2) Vypracovanie Vodného plánu Slovenska zabezpečuje ministerstvo v spolupráci s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy. Vodný plán Slovenska je podkladom na vypracovanie Medzinárodného plánu manažmentu povodia Dunaja a Medzinárodného plánu manažmentu povodia Visly v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. 21)
	N		
3
(4)	Členské štáty zabezpečia, aby boli požiadavky tejto smernice na dosiahnutie environmentálnych cieľov ustanovených článkom 4, a najmä všetky programy opatrení koordinované v celom správnom území povodia. Pre medzinárodné správne územia povodí zabezpečia túto koordináciu príslušné členské štáty spoločne, pričom pre tento účel môžu použiť existujúce štruktúry vytvorené na základe medzinárodných dohôd. Komisia môže na žiadosť príslušných členských štátov sprostredkovať prijatie programov opatrení	n. a.				N		
3
(5)	Ak správne územie povodia presahuje územie spoločenstva, príslušný členský štát alebo príslušné členské štáty sa budú snažiť o zriadenie primeranej koordinácie s príslušnými nečlenskými štátmi za účelom dosiahnutia cieľov tejto smernice v celom správnom území povodia. Členské štáty zabezpečia aplikáciu pravidiel tejto smernice na svojom území. 	n. a.				N		
3
(6)	Členské štáty môžu ustanoviť existujúci štátny alebo medzinárodný orgán za oprávnený orgán pre účely tejto smernice.	D	Z	§59
O 2	(2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej  únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými  orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie najmä v oblasti
a) určenia úloh v rámci vodného plánovania  podľa odseku 1, § 14 ods. 2 a 3, § 60 ods. 1 
písm. a) prvého bodu a § 60 ods. 4,
b) vypracovania analýz charakteristík čiastkových povodí, zhodnotenia vplyvov ľudských 
činností na stav povrchových vôd a stav podzemných vôd a vypracovania ekonomických 
analýz nakladania s vodami podľa § 13 ods. 3 písm. a),
 c) vytvárania a zavádzania programov monitorovania stavu povrchových vôd,  stavu 
podzemných vôd a chránených území podľa § 13. ods. 3 písm. b),
d) vodného plánovania a uplatňovania programov opatrení do troch mesiacov od ich 
zverejnenia alebo ich aktualizácie podľa § 13 ods. 3 písm. d) a § 13 ods. 5),  	
e) dosahovania pokroku pri realizácii plánovaných programov opatrení do troch rokov od ich zverejnenia alebo od ich aktualizácie podľa § 15 ods. 4 a 5.“.
	U		
3
(7)	Členské štáty ustanovia oprávnený orgán k
termínu uvedenému v článku 24.	D	Z	§ 59 
O 2

	(2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej  únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými  orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie
	U		
3
(8)	Najneskoršie do šiestich mesiacov od dátumu uvedeného v článku 24 poskytnú členské štáty komisii zoznam svojich oprávnených orgánov a oprávnených orgánov všetkých medzinárodných organizácií,  ktorých sú členmi. O každom oprávnenom orgáne  poskytnú informácie uvedené v prílohe I.	n. a.				N		
3
(9)	Členské štáty budú informovať komisiu o všetkých zmenách v informáciách poskytovaných podľa odseku 8 do troch mesiacov od nadobudnutia platnosti týchto zmien.	n. a.				N		
4
(1)	Environmentálne ciele
1.	Pri realizácii programov opatrení špecifikovaných v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia:
(a)	p r e  p o v r c h o v é  v o d y
(i)	členské štáty vykonajú potrebné opatrenia na zabránenie zhoršenia stavu všetkých útvarov povrchovej vody, v súlade s odsekmi 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(ii)	členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary povrchovej vody, s ohľadom na platnosť pododseku (iii) pre umelé a výrazne zmenené vodné útvary, za účelom dosiahnutia dobrého stavu povrchovej vody najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia platnosti  tejto smernice, v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe V, s podmienkou uplatniť predlžovanie termínov v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(iii)	členské štáty budú chrániť a zlepšovať všetky umelé a výrazne zmenené vodné útvary za účelom dosiahnutia dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu povrchovej vody najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, v súlade s ustanoveniami uvedenými v Prílohe V, s podmienkou uplatniť rozšírené ustanovenia v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8;
(iv)	členské štáty zavedú potrebné opatrenia v súlade s článkom 16(1) a (8) za účelom postupného zníženia znečistenia spôsobeného prioritnými látkami a zastavenia alebo postupného ukončenia emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok
bez dotknutia príslušných medzinárodných dohôd uvedených v článku 1 pre príslušné zmluvné strany;
(b)	p r e  p o d z e m n é  v o d y
(i)	členské štáty zavedú potrebné opatrenia na zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemnej vody a na zabránenie zhoršenia stavu všetkých útvarov podzemnej vody, v súlade s  odsekmi 6 a 7, bez dotknutia odseku 8 tohoto článku a s ohľadom na ustanovenia článku 11(3)(j);
(ii)	členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary podzemnej vody, zabezpečia rovnováhu medzi odberom a dopĺňaním podzemnej vody za účelom dosiahnutia dobrého stavu podzemných vôd najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia  platnosti tejto smernice v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe V, s podmienkou uplatniť predĺženie termínov v súlade s odsekom 4 a s využitím odsekov 5, 6 a 7, bez dotknutia odseku 8 tohto článku a s ohľadom na ustanovenia článku 11(3)(j);
(iii)	členské štáty uskutočnia potrebné opatrenia na zvrátenie akéhokoľvek významného a trvalo vzostupného trendu koncentrácie akejkoľvek znečisťujúcej látky, ktorý je  spôsobený ľudskou činnosťou, za účelom postupného zníženia znečistenia podzemnej vody.
Opatrenia na dosiahnutie zvrátenia nepriaznivého trendu budú aplikované v súlade s odsekmi 2, 4 a 5 článku 17, berúc do úvahy aplikovateľné normy ustanovené príslušnými právnymi predpismi spoločenstva, v súlade s ustanoveniami odsekov 6 a 7 a bez dotknutia odseku 8;
(c)	p r e  c h r á n e n é  o b l a s t i
členské štáty dosiahnu súlad so všetkými normami a cieľmi najneskôr do 15 rokov od dátumu  nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ nie je uvedené inak v právnych predpisoch spoločenstva, podľa ktorých boli jednotlivé chránené oblasti ustanovené.	N	Z	§ 5
O 2 
O 3
O 4	(2) Environmentálnym cieľom pre útvar povrchovej vody je vykonanie opatrenia na
a) zabránenie zhoršenia stavu útvarov povrchovej vody, 
b) ochranu, zlepšovanie a obnovovanie útvarov povrchovej vody s cieľom dosiahnuť dobrý   
     stav povrchových vôd do 22. decembra 2015, 
c)ochranu a zlepšovanie umelých a výrazne zmenených útvarov povrchových vôd s cieľom 
    dosiahnuť dobrý ekologický potenciál a dobrý chemický stav do 22. decembra 2015, 
d) postupné znižovanie znečisťovania prioritnými látkami a zastavenie alebo postupné 
ukončenie emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok.

(3) Environmentálnym cieľom pre  útvar podzemnej vody je vykonanie opatrení na
  a)zabránenie alebo obmedzenie vstupu znečisťujúcich látok do podzemnej vody a na 
zabránenie zhoršenia stavu útvarov podzemných vôd, 
b) ochranu, zlepšovanie a obnovovanie útvarov podzemnej vody a na zabezpečenie 
rovnováhy medzi odbermi podzemných vôd a dopĺňaním ich  množstva s cieľom 
dosiahnuť dobrý stav podzemných vôd do 22. decembra  2015, 
c) zvrátenie významného vzostupného trendu koncentrácie znečisťujúcej látky, ktorý je 
spôsobený ľudskou  činnosťou s cieľom postupného znižovania znečisťovania 
podzemnej vody.  

(4) Pre chránené územia platia environmentálne ciele uvedené v odsekoch 2 a 3, ak tento zákon alebo osobitný predpis 15) neustanovuje prísnejšie požiadavky.

	Ú		
4
(2)	Ak sa na daný vodný útvar vzťahuje viac ako jeden z cieľov podľa odseku 1, uplatní sa  najprísnejší z nich.	N	Z	§ 5
O 5	(5) Ak sa na útvar povrchovej vody alebo na útvar podzemnej vody vzťahuje viac environmentálnych cieľov, uplatní sa najprísnejší environmentálny cieľ.	Ú		
4
(3)	Členské štáty môžu označiť útvar povrchovej vody za umelý alebo výrazne zmenený v prípade, ak:
(a)	zmeny hydromorfologických charakteristík tohoto útvaru potrebné na dosiahnutie dobrého ekologického stavu by mali výrazné negatívne účinky na:
(i)	životné prostredie v širšom okolí;
(ii)	plavbu, vrátane prístavných zariadení, alebo rekreáciu;
(iii)	činnosti, pre účely ktorých je voda akumulovaná, napríklad zásobovanie pitnou vodou, výroba energie alebo zavlažovanie;
(iv)	úpravu vodných pomerov, protipovodňovú ochranu, odvodňovanie pôdy, alebo
(v)	iné činnosti rovnako dôležité pre trvalo udržateľné rozvojové aktivity ľudstva;

(b)	prospešné ciele, ktorým slúžia umelé alebo zmenené charakteristiky vodného útvaru, nie je možné v dostatočnej miere dosiahnuť z dôvodov technickej uskutočniteľnosti alebo neúmerných nákladov inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia.
Takéto označenie a dôvody preň budú konkretizované  v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovaných podľa článku 13 a preverované každých šesť rokov.

	D	Nové
znenie
Vyhl.
221/2005

Nové znenie vyhl. 224/2005	§ 2
O 5
P a),b)

§ 5
O 6	(5) Útvary povrchovej vody sa určia ako umelý vodný útvar alebo výrazne zmenený vodný útvar, ak 
a) zmeny hydromorfologických charakteristík tohto útvaru potrebné na dosiahnutie dobrého ekologického stavu by mali výrazné negatívne účinky na
1. životné prostredie v širšom okolí, 
2. plavbu vrátane prístavných zariadení alebo rekreáciu, 
3. splnenie účelov, na ktoré je voda akumulovaná, napríklad zásobovanie pitnou vodou, výrobu energie, zavlažovanie, 
4. úpravu vodných pomerov, 
5. protipovodňovú ochranu, 
6. odvodňovanie pôdy, 
7.iné činnosti rovnako dôležité pre trvalo udržateľný rozvoj spoločnosti.

b) prínosy z  užívania vôd  zabezpečené   umelými alebo zmenenými hydromorfologickými charakteristikami vodného útvaru, nie je možné v dostatočnej miere dosiahnuť z dôvodov technickej uskutočniteľnosti alebo neúmerných nákladov inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia napríklad presunom užívania vôd na iný vodný útvar, náhradou vodnej elektrárne inou alternatívnou možnosťou, alebo náhradou vodnej dopravy železničnou dopravou alebo cestnou dopravou a pod.
 (6)  Ak sa útvar povrchovej vody určí za výrazne zmenený vodný útvar alebo  umelý  vodný útvar), dôvody jeho určenia sa uvedú v pláne manažmentu povodia.    
	Ú	Upravuje vykonávací predpis

Nové znenie vyhlášky č. 221/2005 Z.z.

Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	
4
(4)
	Termíny stanovené podľa odseku 1 môžu byť predĺžené pre účely postupného dosahovania cieľov pre vodné útvary za predpokladu, že nenastane žiadne ďalšie zhoršenie stavu dotknutého vodného útvaru, keď budú splnené všetky nasledujúce podmienky:
(a)	členské štáty zistia, že všetky potrebné zlepšenia stavu vodných útvarov nie je možné dosiahnuť v dostatočnej miere v časových reláciách stanovených v tomto odseku aspoň z jedného z týchto dôvodov:
(i)	miera požadovaných zlepšení sa dá dosiahnuť iba v etapách, ktoré z dôvodov technickej vykonateľnosti presahujú časový harmonogram ;
(ii)	dokončenie realizácie opatrení na zlepšenie by v rámci časového harmonogramu bolo neprimerane nákladné;
(iii)	prírodné podmienky neumožňujú včasné zlepšenie stavu vodného útvaru.
(b)	Predĺženie termínu a dôvody preň sú konkrétne uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa článku 13.
(c)	Predĺženia budú obmedzené maximálne na obdobie dvoch ďalších aktualizácií plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia, s výnimkou prípadov, keď sú prírodné podmienky také, že ciele nie je možné dosiahnuť v priebehu tohto obdobia. 
(d)	Súhrn opatrení požadovaných podľa článku 11, ktoré sa považujú za nutné pre postupné dosiahnutie požadovaného stavu vodných útvarov do uplynutia predĺženého termínu, dôvody pre akékoľvek podstatné oneskorenie pri realizácii týchto opatrení a predpokladaný časový harmonogram pre ich zavádzanie sa uvádzajú v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia. Prehľad o zavádzaní týchto opatrení a súhrn všetkých doplnkových opatrení sa zahŕňa do aktualizácie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia. 	D	Z	§ 16
O 1
O 2
O 3	(1) Environmentálne ciele určené na dosiahnutie dobrého stavu povrchových vôd a dobrého stavu podzemných vôd sa musia zabezpečiť plnením programu opatrení, ktoré sú ustanovené v pláne manažmentu povodí do 22. decembra 2015.

(2) Lehotu podľa odseku 1 možno predĺžiť, ak
a) zlepšenie stavu vodných útvarov možno dosiahnuť technickými opatreniami iba v 
    etapách, ktoré presiahnu túto lehotu,
b) opatrenia na zlepšenie stavu vodných útvarov si vyžadujú neprimerané náklady,
c) prírodné podmienky neumožňujú zlepšenie stavu vodných útvarov v tejto lehote.
 
(3) Lehotu podľa odseku 1 možno predĺžiť najviac na obdobie ustanovené na vykonanie dvoch prehodnotení plánov manažmentu povodí podľa § 13 ods. 5 s výnimkou prípadov, keď prírodné podmienky neumožňujú dosiahnuť environmentálne ciele v priebehu tohto obdobia; predĺženie lehôt možno uskutočniť len na účely postupného dosahovania environmentálnych cieľov za predpokladu, že nenastane ďalšie zhoršenie stavu ovplyvneného vodného útvaru. Predĺženie lehoty a jej odôvodnenie musí byť súčasťou plánu manažmentu povodí s uvedením opatrení potrebných na postupné dosiahnutie požadovaného stavu útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody do uplynutia predĺženej lehoty.

	U		
4
(5)	Členské štáty môžu pre určité vodné útvary pripustiť dosiahnutie menej prísnych environmentálnych cieľov ako tých, ktoré sú  požadované podľa odseku 1, keď sú tieto útvary tak ovplyvnené ľudskou činnosťou, ako je určené podľa článku 5(1) alebo ich prirodzený stav je taký, že dosiahnutie týchto cieľov by bolo neuskutočniteľné alebo neprimerane nákladné pri splnení všetkých nasledujúcich podmienok:
(a)	environmentálne a sociálnohospodárske potreby zabezpečované takouto ľudskou činnosťou nie je možné dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie pre životné prostredie a nepredstavujú neprimerané náklady;
(b)	členské štáty zabezpečia,
-	že povrchová voda dosiahne najlepší možný ekologický a chemický stav s ohľadom na dopady, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia,
- 	čo najmenšie možné zmeny dobrého stavu podzemnej vody, vzhľadom k dopadom, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia;
(c)	že nedôjde k žiadnemu ďalšiemu zhoršeniu stavu dotknutého vodného útvaru;
(d)	že stanovenie menej prísnych environmentálnych cieľov a dôvody pre ne budú konkrétne uvedené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia, požadovanom podľa článku 13 a tieto ciele sa budú preverovať každých šesť rokov.	D	Z	§ 16
O 4
O 5
O 8

§ 13
O 7	(4) Menej prísne environmentálne ciele, ktoré sa preverujú každých šesť rokov,  možno určiť pre útvary povrchových vôd a pre útvary podzemných vôd, ktorých prirodzený stav alebo stav zmenený ľudskou činnosťou je taký, že dosiahnutie environmentálnych cieľov je technicky neuskutočniteľné alebo predstavuje neprimerané náklady;  tento spôsob určenia platí, ak
a) environmentálne potreby a sociálno-hospodárske potreby zabezpečované takouto ľudskou  činnosťou nemožno dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú podstatne lepšou environmentálnou voľbou, ktorá nepredstavuje neprimerané náklady,
b)  sa  zaručí, že
    	1. povrchová voda dosiahne najlepší možný ekologický stav a chemický stav  s ohľadom na dopady, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli povahe danej 
ľudskej činnosti alebo znečisťovania,
2.  zmeny dobrého stavu podzemnej vody, vzhľadom na dopady, ktorým sa nebolo možné vyhnúť kvôli danej ľudskej činnosti alebo znečisťovania, budú najmenšie možné,
c) nedôjde k ďalšiemu zhoršeniu stavu ovplyvneného vodného útvaru. 

 (5) Ustanovenie odseku 4 sa nevzťahuje na environmentálne ciele, ktoré majú zabrániť zhoršovaniu stavu útvarov povrchových vôd a na postupné znižovanie znečisťovania povrchových vôd a podzemných vôd prioritnými látkami  a zastavenie alebo postupné ukončenie emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok.

(8) Uplatnenie postupov podľa odsekov 3 až 7 treba odôvodniť v plánoch manažmentu povodí.

(7)Plán manažmentu povodia sa prehodnocuje a aktualizuje každých šesť rokov.
	Ú		
4
(6)	Dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov sa nebude považovať za porušenie požiadaviek tejto smernice, ak je výsledkom pôsobenia výnimočných alebo nepredvídateľných prírodných síl alebo vyššej moci, najmä mimoriadne silných povodní a dlhodobého sucha, alebo dôsledkom nepredvídateľných havárií, ak boli splnené všetky nasledujúce  podmienky:
(a)	uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky, aby sa zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu stavu a neohrozovalo sa dosiahnutie cieľov tejto smernice v iných vodných útvaroch, ktoré nie sú ovplyvnené týmito mimoriadnymi okolnosťami;
(b)	podmienky, za ktorých možno deklarovať, že došlo k mimoriadnej situácii vrátane prijatia vhodných indikátorov, sú ustanovené v pláne vodohospodárskeho  manažmentu povodia;
(c)	opatrenia, ktoré je potrebné realizovať v takýchto mimoriadnych situáciách, sú zahrnuté v programe opatrení a neohrozia obnovu kvality vody vodného útvaru, keď mimoriadne okolnosti pominú;
(d)	účinky výnimočných alebo nepredvídateľných mimoriadnych okolností, sa každoročne preskúmajú a s ohľadom na dôvody ustanovené odsekom 4(a) sa podniknú všetky realizovateľné opatrenia s cieľom čo najskôr obnoviť taký stav vodného útvaru, aký bol pred mimoriadnou udalosťou, a
(e)	súhrn účinkov okolností a opatrení, ktoré sa prijali alebo budú prijaté v súlade s odsekmi (a) a (d), bude zahrnutý v nasledujúcej aktualizácii plánu vodohospodárskeho manažmentu  povodia.	N	Z 

Nové znenie vyhlášky č. 224/2005	§ 16
O 6

§ 2
O 3
	(6) Za nesplnenie environmentálnych cieľov sa nepovažuje
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov v dôsledku výnimočných prírodných vplyvov 
    alebo iných nepredvídateľných okolností, najmä povodní, dlhodobého sucha alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd,
b) zmena fyzikálnych vlastností útvarov povrchových vôd alebo zmena úrovne hladiny 
     útvarov podzemných vôd,
c) zhoršenie stavu útvarov povrchových vôd z veľmi dobrého stavu na dobrý stav v   dôsledku 
nových trvalo udržateľných rozvojových činností.
(3) Za nesplnenie environmentálnych cieľov podľa § 16 ods. 6 písm. a) zákona sa nepovažuje dočasné zhoršenie stavu útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody, ak
a) sa uskutočnia všetky opatrenia, ktorými sa zabráni ďalšiemu zhoršovaniu 
stavu útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody v dôsledku výnimočných prírodných vplyvov alebo iných nepredvídateľných okolností, najmä povodní, dlhodobého sucha alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd, a ktorými sa neohrozí dosiahnutie environmentálnych cieľov v iných útvaroch povrchovej vody alebo v útvaroch podzemnej vody, ktoré nie sú výnimočnými prírodnými vplyvmi alebo inými nepredvídateľnými okolnosťami ovplyvnené,
b)  sú podmienky,  za ktorých možno  okolnosti označiť za výnimočné prírodné vplyvy  alebo iné nepredvídateľné okolnosti a ukazovatele, ktoré tieto výnimočné prírodné vplyvy alebo iné nepredvídateľné okolnosti popisujú,, uvedené  v  pláne  manažmentu  povodia, 
c) sú opatrenia, ktoré je potrebné uskutočniť pri výnimočných prírodných vplyvoch alebo iných nepredvídateľných okolnostiach, uvedené v programe opatrení a tieto opatrenia neohrozia obnovu pôvodného stavu vodného útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody, keď sa  výnimočné prírodné vplyvy alebo iné nepredvídateľné okolnosti skončia, 
d) sa účinky výnimočných prírodných vplyvoch alebo iných nepredvídateľných okolností každoročne preskúmajú a s prihliadnutím na environmentálne ciele sa vykonajú všetky  opatrenia s cieľom čo najskôr obnoviť taký stav útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody, aký bol pred výnimočnými prírodnými vplyvmi alebo inými nepredvídateľnými okolnosťami, 
e) sa súhrn účinkov výnimočných prírodných vplyvov alebo iných nepredvídateľných okolností a opatrení, ktoré sa prijali alebo sa prijmú  podľa  písmen a) až  a d), uvedie v aktualizovanom pláne manažmentu   povodia,
	Ú	

upravuje
Nové znenie vyhlášky č. 224/2005 Z.z.

	
4
(7)	Členské štáty neporušia túto smernicu, keď:
-	neúspech pri dosahovaní dobrého stavu podzemnej vody, dobrého ekologického stavu, prípadne dobrého ekologického potenciálu, alebo pri predchádzaní zhoršenia stavu útvaru povrchovej alebo podzemnej vody je dôsledkom nových zmien fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmien úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, alebo
-	sa nepodarí zabrániť zhoršeniu stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka
a sú splnené všetky nasledujúce podmienky:
(a)	uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky na obmedzenie nepriaznivého dopadu na stav vodného útvaru;
(b)	dôvody úprav alebo zmien sú menovite uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovaného článkom 13 a ciele sú vyhodnotia každých šesť rokov;
(c)	dôvody pre tieto úpravy alebo zmeny sú nadradeným verejným záujmom a/alebo  prínos z dosiahnutia cieľov stanovených v odseku 1 pre životné prostredie a spoločnosť je prevážený prínosom nových úprav alebo zmien pre ľudské zdravie, udržaním ľudskej bezpečnosti alebo trvalo udržateľným rozvojom, a
(d)	prínosy týchto úprav alebo zmien vodného útvaru, nie je možné z dôvodov technickej realizovateľnosti  alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia	n. a. 	Nové znenie vyhlášky č. 224/2005	§ 2
O 4	(4) za nesplnenie environmentálnych cieľov podľa § 16 ods. 6 písm. b) a c) zákona sa nepovažujú nové zmeny fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody alebo zhoršenie stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka, , ak  
a)	sa uskutočnia všetky  opatrenia na obmedzenie nepriaznivého dopadu  na stav  útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody,
b)	sú dôvody zmien útvarov povrchovej vody alebo útvarov podzemnej vody uvedené a vysvetlené v pláne manažmentu  povodia a environmentálne ciele budú vyhodnotené každých šesť rokov,
c) sú dôvody pre úpravy alebo zmeny podľa písmena b) uskutočnené vo verejnom záujme a/alebo prínos z nových úprav alebo zmien pre ľudské zdravie, udržanie ľudskej bezpečnosti alebo udržateľný rozvoj prevažuje nad prínosom z dosiahnutia environmentálnych cieľov pre životné prostredie a spoločnosť,
d) prínosy z úprav alebo  zmien útvaru povrchovej vody alebo útvaru podzemnej vody, 
nemožno z dôvodov technickej uskutočniteľnosti  alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia.   
	Ú	Upravuje nové znenie vyhlášky č. 224/2005 Z.z.
	
4
(8)	Členské štáty pri uplatňovaní odsekov 3, 4, 5, 6 a 7 zabezpečia, aby ich uplatňovanie natrvalo nevylučovalo alebo neohrozovalo dosiahnutie cieľov tejto smernice v iných vodných útvaroch daného správneho územia povodia a aby bolo v súlade so zavedením ďalších právnych predpisov spoločenstva v oblasti životného prostredia		N	Z	§ 16 
O 9	Postupy podľa odsekov 1 až 8 a postupy pri určovaní výrazne zmenených vodných útvarov nesmú natrvalo vylučovať alebo ohrozovať dosiahnutie environmentálnych cieľov v iných vodných útvaroch daného správneho územia povodia. Pri uplatnení postupov podľa odsekov 1 až 7 sa  musia uskutočniť také opatrenia, ktorými sa zaručí aspoň úroveň ochrany podľa osobitných predpisov v oblasti ochrany životného prostredia
	Ú		
4
(9)	Musia byť uskutočnené kroky, ktoré zabezpečia, že uplatňovanie nových ustanovení vrátane odsekov 3, 4, 5, 6 a 7 zaručí aspoň takú istú úroveň ochrany ako existujúca  právna  úprava  spoločenstva.	N	Z	§ 16 
O 9	Pri uplatnení postupov podľa odsekov 1 až 7 sa  musia uskutočniť také opatrenia, ktorými sa zaručí aspoň úroveň ochrany podľa osobitných predpisov v oblasti ochrany životného prostredia
	Ú		
5
(1)	Charakteristiky správneho územia povodia, zhodnotenie dopadu ľudskej činnosti na životné prostredie a ekonomická analýza využívania vody
Každý členský štát zabezpečí, aby sa pre každé správne územie povodia alebo pre časť medzinárodného správneho územia povodia spadajúceho na jeho územie sa spracuje:
-	analýza jeho charakteristík,
-	prieskum dopadu ľudskej činnosti na stav povrchových a podzemných vôd, a
-	ekonomická analýza využívania vody
a to podľa technických špecifikácií uvedených v prílohách II a III a tak, aby bolo ich spracovanie ukončené najneskoršie do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia  účinnosti tejto smernice.	N	Z

Nové znenie vyhl. 224/2005

	§ 13
O 1

§ 5
O 4
O 5
O 7

§ 3
	Plán manažmentu povodia je základným nástrojom na dosiahnutie cieľov vodného plánovania v správnych územiach povodí, ktorý na základe vykonaných analýz súčasného stavu povrchových vôd a podzemných vôd a zhodnotenia vplyvu ľudskej činnosti na vodné pomery ustanovuje environmentálne ciele a programy opatrení na ich dosiahnutie vrátane finančného zabezpečenia. Plán manažmentu povodia sa povinne využíva v krajinnom plánovaní alebo môže byť krajinným plánom.  

(4) Zhodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd a identifikácia predbežných vodohospodárskych problémov sa vypracováva v členení na 
a)	analýzu charakteristík správneho územia povodia,   
b)	hodnotenie dopadov vplyvu ľudskej činnosti na stav povrchových vôd a stav podzemných vôd,
c)	ekonomickú  analýzu nakladania s vodami .
(5) Analýza charakteristík správneho územia povodia podľa odseku 4 písm. a) obsahuje popis správneho územia  povodia v štruktúre uvedenej v bode 1 prílohy č. 2.
(7) Hodnotenie dopadov vplyvu ľudskej činnosti na stav povrchových vôd a na stav podzemných vôd podľa odseku 4 písm. b) sa vykonáva prostredníctvom analýzy vplyvov a dopadov, ktorá obsahuje
a)	odhad a identifikáciu významných vplyvov ľudskej činnosti na útvary povrchovej vody, 
b)	odhad a identifikáciu významných vplyvov ľudskej činnosti  na útvary  podzemnej vody,
c)	vyhodnotenie dopadov významných vplyvov
ľudskej činnosti, pričom sa hodnotí citlivosť stavu útvarov povrchovej vody a útvarov podzemnej vody voči identifikovaným vplyvom; ak ide o  útvar podzemnej vody,  okrem vplyvov ľudskej činnosti na podzemnú vodu  sa vyhodnocujú aj dopady zmien úrovne hladiny  podzemnej vody a dopad vplyvu znečistenia na kvalitu podzemnej vody.  

Ekonomická analýza nakladania s vodami3)  obsahuje najmä
a)	ekonomickú analýzu, ktorou sa určí dôležitosť vody pre hospodárstvo a sociálno-ekonomický rozvoj správneho územia povodia,
b)	zhodnotenie dynamiky povodia, vyhodnotenie prognóz kľúčových sociálno-ekonomických  faktorov, ktoré pravdepodobne budú pôsobiť na vplyvy a prostredníctvom nich na stav útvarov povrchovej vody a útvarov podzemnej vody a príprava a vypracovanie základného scenára pravdepodobného budúceho vývoja správneho územia povodia,
c)	zhodnotenie úrovne návratnosti nákladov za vodohospodárske služby, ktoré zahŕňa  najmä 
1.	hodnotenie stavu vodohospodárskych služieb, pri zohľadnení dlhodobej prognózy dodávky a potreby vody v správnom území povodia a tam, kde  je to potrebné aj odhady objemu, cien a nákladov spojených s vodohospodárskymi službami a odhady  investícií,  
2.	úhradu nákladov za vodohospodárske služby, vrátane finančných nákladov, environmentálnych nákladov a nákladov na zdroje,
3.	inštitucionálnu štruktúru pre návratnosť nákladov, ktorú tvorí štruktúra cien a sadzieb, dotácie a krížové dotácie a  
4.	hodnotenie príspevkov hlavných užívaní vody, rozčlenených aspoň na priemysel, poľnohospodárstvo a domácnosti, k nákladom za vodohospodárske služby,
d)	analýzu nákladovej efektívnosti, pri ktorej sa zhromažďujú a porovnávajú údaje o potenciálnych nákladoch na rozhodujúce opatrenia týkajúce sa nakladania s vodami, ktoré majú byť zahrnuté do programu opatrení.  Na základe zistených potenciálnych nákladov na takéto opatrenia, sa určí nákladovo najefektívnejšia kombinácia opatrení,
e)	návrh postupu a opatrení na doplnenie chýbajúcich informácií a poznatkov na prípravu a vypracovanie ekonomickej analýzy, ktoré boli zistené pri charakterizovaní správneho územia povodia, alebo ktoré sa môžu objaviť pri vykonávaní analýzy nákladovej efektívnosti.
	Ú	

Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

	
5
(2)	Analýzy a prieskumy uvedené v odseku 1 budú prehodnotené a v prípade potreby aktualizované najneskôr do 13 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov.	N	Z	§13 
O 3 
P a)	a) do 22. decembra 2004 vykonať analýzy charakteristík čiastkového povodia, zhodnotiť dopady ľudských činností na stav povrchových vôd a podzemných vôd a vypracovať ekonomické analýzy nakladania s vodami; v prípade potreby ich aktualizovať do 22. decembra 2013 a následne každých šesť rokov.
	Ú		
6
(1)	Členské štáty zabezpečia vytvorenie registra  alebo registrov všetkých oblastí ležiacich v každom  správnom území povodia, ktoré boli označené ako vyžadujúce si zvláštnu ochranu podľa príslušnej právnej úpravy spoločenstva týkajúcej sa ochrany ich povrchovej a podzemnej vody alebo zachovania prirodzených stanovíšť  rastlinných a živočíšnych druhov priamo závislých na vode. Tiež zabezpečia dokončenie spracovania registra najneskôr do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

Podsvietené žltým nie je nikde	N	Z

	§ 29
O 1
O 2

	(1) Evidencia o vodách je základnou evidenciou o stave vôd, o právach a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb pri nakladaní s vodami a ich ochrane. Evidujú sa v nej rozhodnutia orgánov štátnej vodnej správy a ich zmeny, údaje o zisťovaní výskytu a hodnotení stavu povrchových vôd a podzemných vôd a ďalšie údaje potrebné na výkon štátnej vodnej správy.

(2) Evidencia o vodách sa člení na evidenciu 
a) vodných útvarov povrchových vôd a podzemných vôd,
b) množstiev a kvality vody vo vodných útvaroch vrátane ich ovplyvňovania    ľudskou činnosťou,
c) práv a povinností vyplývajúcich z rozhodnutí orgánov štátnej vodnej správy,
d) chránených území a ostatných území chránených podľa tohto zákona.

	Ú		
6
(2)	Register alebo registre budú zahŕňať všetky vodné útvary identifikované podľa článku 7(1) a všetky chránené oblasti uvedené v prílohe IV. 		Nové znenie vyhl. 221/2005	§ 23
O 4	(4) Evidencia chránených území a ostatných území podľa § 29 ods. 2 písm. d) zákona obsahuje evidenciu
a). útvarov  povrchovej vody určených na odber pre pitnú vodu,
b). vôd vhodných na kúpanie,
c). povrchovej vody vhodnej pre život a reprodukciu pôvodných  druhov rýb,
d) chránených  vodohospodárskych oblastí,
e) ochranných pásiem vodárenských zdrojov,
f) citlivých oblastí,
g) zraniteľných oblastí,
h) chránených území a ich ochranných pásiem podľa  predpisov o ochrane prírody a krajiny
i) Inundačných území
	Ú	upravuje
Nové znenie vyhlášky č. 221/2005 Z.z.	
6
(3)	Register alebo registre chránených oblastí každého správneho územia povodia budú sústavne revidované a aktualizované.

	N	Nové znenie vyhl. 221/2005	§ 23
O 6	(6) Evidenciu vedenú podľa odseku 4 priebežne reviduje a aktualizuje poverená osoba.  

		Upravuje nové znenie vyhlášky č. 221/2005 Z.z.	
7
(1)	Členské štáty určia v každom správnom území povodia:
-	všetky vodné útvary využívané na odber vody určenej na ľudskú spotrebu, ktoré poskytujú v priemere väčšie množstvo ako 10 m3 za deň alebo slúžia viac ako 50 osobám, a
-	tie vodné útvary, pre ktoré sa uvažuje s využitím na tento účel.
Členské štáty budú v súlade s prílohou V monitorovať tie vodné útvary, ktoré podľa prílohy V poskytujú v priemere viac ako 100 m3 za deň.	N	Z	§ 4 
O 2
P a)b)c)

§4b
O 2
P a), b),c)

§ 7 
O 1

	(2) Súčasťou zisťovania množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na kvalitu povrchových vôd je 
a)  identifikácia útvarov povrchových vôd, 
 b) určovanie útvarov povrchových vôd na rôzne spôsoby používania, najmä na
          1. odbery povrchových vôd pre pitnú vodu,
       2. kúpanie,
   3. život a reprodukciu pôvodných druhov rýb,
c) monitorovanie množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na   
kvalitu povrchových vôd v útvaroch povrchových vôd podľa Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky schválených programov   monitorovania  vôd, 
 d) monitorovanie množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na       
 kvalitu povrchových vôd v chránených územiach podľa ministerstvom schválených   
 programov monitorovania vôd; zásady na vypracovanie programu  monitorovania  
 kvality vôd v zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 2,

(2) Súčasťou zisťovania výskytu, množstva, režimu a kvality podzemných vôd je
a)  identifikácia zdrojov podzemných vôd,  
b) identifikácia útvarov podzemných vôd tak, aby boli časťami správnych území povodí a 
čiastkových  povodí,
c) monitorovanie množstva, režimu a kvality podzemných vôd v útvaroch podzemných    
vôd podľa ministerstvom schválených programov monitorovania vôd a programov  
monitorovania vôd, ktoré sú vykonávané v ochranných pásmach vodárenských zdrojov 
v miestach bodových zdrojov znečistenia,

(1)	Útvary povrchových vôd a útvary podzemných vôd  využívané na odbery vôd  pre pitnú vodu alebo využiteľné na zásobovanie obyvateľstva pre  viac ako 50 osôb alebo umožňujúce odber vody na takýto účel v priemere väčšom ako 10 m3 za deň v pôvodnom stave alebo po ich úprave sú vodárenskými zdrojmi. 

	Ú		
7
(2)	Okrem splnenia cieľov ustanovených článkom 4 v súlade s požiadavkami tejto smernice pre povrchové vody a kvalitatívnych požiadaviek ustanovených na úrovni spoločenstva článkom 16, členské štáty zabezpečia pre každý vodný útvar identifikovaný podľa odseku 1,  aby použitý  spôsob úpravy vody v súlade s právnymi predpismi spoločenstva  zabezpečoval kvalitu upravenej vody, ktorá bude aj v súlade s požiadavkami smernice 80/778/EHS v znení smernice  98/83/ES. 		N	Zákon355/2007 Z.z.

NV 354/2006 Z.z.	§ 17	Pitná voda

	Ú	NV 354/2006, ktortým sa ustanovujú požiadavky na vodu určenú na ľudskú spotrebu a kontrolu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu
	
7
(3)	Členské štáty zabezpečia nevyhnutnú ochranu vyčlenených vodných útvarov, s cieľom vylúčiť zhoršenie ich kvality a aby sa znížila miera úpravy potrebná pre výrobu pitnej vody. Členské štáty môžu zriadiť ochranné pásma pre tieto vodné útvary.	N	Z	§ 32
 O 1	Na ochranu výdatnosti kvality a  zdravotnej bezchybnosti vody vodárenských  zdrojov, ktoré sa využívajú, orgán štátnej vodnej správy určí ochranné  pásma na základe posudku orgánu na ochranu zdravia. Ak to  vyžadujú  závažné  okolnosti, môže  orgán štátnej vodnej správy určiť ochranné pásma aj pre využiteľné vodárenské zdroje a pre  vodné zdroje určené na odber pre pitnú  vodu s kapacitou nižšou,  ako sú definované vodárenské zdroje. Určené ochranné pásma sú súčasne pásmami hygienickej ochrany podľa osobitného predpisu.40)	Ú		
8
(1)	Monitorovanie stavu povrchovej vody, stavu podzemnej vody a stavu chránených oblastí
1.	Členské štáty zabezpečia vytvorenie programov pre monitorovanie stavu vody, aby sa vytvoril zosúladený a komplexný prehľad stavu vody v  každom správnom území povodia:
-	pre povrchové vody takéto programy budú zahŕňať:
(i)	objem a hladinu alebo prietok v rozsahu zodpovedajúcom ekologickému a chemickému stavu a ekologickému potenciálu, a
(ii)	ekologický stav,  chemický stav a ekologický potenciál;
-	programy monitoringu podzemných vôd budú obsahovať sledovanie chemického a kvantitatívneho stavu,
-	vyššie uvedené programy monitorovania budú v chránených oblastiach doplnené o  tie špecifikácie, ktoré sú  obsiahnuté v právnych predpisoch spoločenstva na základe ktorých boli jednotlivé chránené oblasti ustanovené.	N	Z	§ 4
O 2
Pc), d)

§ 4b
O 2
P c)	(2) Súčasťou zisťovania množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na kvalitu povrchových vôd je 
c) monitorovanie množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na   
kvalitu povrchových vôd v útvaroch povrchových vôd podľa Ministerstvom životného       prostredia Slovenskej republiky schválených programov   monitorovania  vôd, 
      d) monitorovanie množstva, režimu, kvality povrchových vôd a vplyvov pôsobiacich na         kvalitu povrchových vôd v chránených územiach podľa ministerstvom schválených   
 programov monitorovania vôd; zásady na vypracovanie programu  monitorovania  
 kvality vôd v zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 2,

(2) Súčasťou zisťovania výskytu, množstva, režimu a kvality podzemných vôd je
c) monitorovanie množstva, režimu a kvality podzemných vôd v útvaroch podzemných    
vôd podľa ministerstvom schválených programov monitorovania vôd a programov  
monitorovania vôd, ktoré sú vykonávané v ochranných pásmach vodárenských zdrojov 
v miestach bodových zdrojov znečistenia.
	Ú		
8
(2)	Tieto programy nadobudnú účinnosť najneskôr do šiestich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ to v príslušných právnych predpisoch nie je uvedené ináč. Takýto monitoring bude v súlade s požiadavkami prílohy 	N	Z	§: 13
O: 3
P: b)	na konci pripájajú tieto slová: “vytvoriť a zaviesť programy monitorovania stavu povrchových vôd,  stavu podzemných vôd a chránených území	Ú		
8
(3) 	V súlade s postupom uvedeným v článku 21 sa určia technické špecifikácie a štandardizované metódy pre analýzy a metódy monitoringu stavu vody.							
9
(1)	Úhrada nákladov za vodohospodárske služby
1.	Členské štáty zohľadnia princíp úhrady nákladov za vodohospodárske služby vrátane nákladov na ochranu životného prostredia a  na zdroje, majúc na zreteli ekonomickú analýzu vykonanú v súlade s  prílohou III a najmä v súlade s princípom ”znečisťovateľ platí”.
Do roku 2010 členské štáty zabezpečia
-	aby cenová politika v oblasti vôd dostatočne motivovala užívateľov k efektívnemu využívaniu vodných zdrojov, čím prispejú k dosiahnutiu  environmentálnych cieľov tejto smernice,
-	primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody rozčlenený aspoň na priemysel, domácnosti a poľnohospodárstvo, vychádzajúci z ekonomickej analýzy uskutočnenej podľa prílohy III so zohľadnením princípu, že znečisťovateľ platí.
Členské štáty môžu pritom prihliadať na sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky tejto úhrady, ako aj geografické a klimatické podmienky dotknutého regiónu alebo regiónov	N	Z	§ 78a
O 1 až 3

	(1) Úhrada nákladov za vodohospodárske služby zahŕňa  náklady na ochranu životného prostredia a náklady na  zdroje v súlade s princípom znečisťovateľ platí.

 (2) Pri určovaní výšky nákladov za vodohospodárske služby sa vychádza  z ekonomickej analýzy nakladania s vodami vypracovanej v súlade so všeobecne záväzným právnym predpisom podľa § 81 ods. 2 písm. b). Na základe výsledkov ekonomickej analýzy ministerstvo vypracuje do roku 2010 návrh cenovej  politiky a predloží vláde na schválenie. Cenová politika musí dostatočne motivovať užívateľov vôd k efektívnemu využívaniu  vodných zdrojov, čím sa  prispeje k dosiahnutiu environmentálnych cieľov a k zabezpečeniu návratnosti  nákladov.
(3) Na  zabezpečenie návratnosti nákladov za vodohospodárske služby sa určuje primeraný príspevok  rozličných spôsobov nakladania s vodami podľa § 17, ktorý sa rozčleňuje najmä na priemysel, domácnosti a poľnohospodárstvo; pritom sa môže prihliadať na sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky úhrady nákladov za vodohospodárske služby, ako aj na  geografické podmienky a klimatické podmienky dotknutých regiónov.
	Ú		
9
(2)	Členské štáty budú v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia informovať o plánovaných opatreniach na zavádzanie ustanovení odseku 1, ktoré prispejú k dosiahnutiu environmentálnych cieľov tejto smernice a o príspevku rozličných spôsobov využívania  vody, k úhrade nákladov za vodohospodárske služby		N	Z	§ 78a
O 5	(5) Plán  manažmentu povodia musí  obsahovať  informáciu o uplatňovaní postupov  podľa odsekov 1 až 3. 
	Ú		
9
(3)	Žiadne ustanovenie tohoto článku nesmie brániť financovaniu jednotlivých preventívnych alebo nápravných opatrení na dosiahnutie cieľov tejto smernice.		Z	§ 78a
O 4	(4) Ustanovenia odsekov 1 až 3 nesmú brániť financovaniu jednotlivých preventívnych opatrení alebo opatrení na nápravu  na dosiahnutie environmentálnych cieľov. 
	Ú		
9
(4)	Členské štáty neporušia túto smernicu, ak sa v súlade so zavedenou praxou rozhodnú pre tento účel nepoužiť ustanovenia druhej vety odseku 1  a  príslušné ustanovenia odseku 2 pre určitý spôsob využívania vody, ak to neohrozuje účely a dosiahnutie cieľov tejto smernice. Členské štáty budú v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia informovať o dôvodoch neuplatnenia  plného znenia  druhej vety odseku 1.	n. a.	Z	§ 78a
O 6	(6) Ak sa do úhrady nákladov za vodohospodárske služby nezahrnie primeraný príspevok za niektorý zo spôsobov nakladania s vodami podľa odseku 3,  a ak to neohrozí ochranu vnútrozemských povrchových vôd, brakických vôd, pobrežných vôd a podzemných vôd a dosiahnutie environmentálnych cieľov, plán  manažmentu povodia musí obsahovať dôvody, pre ktoré sa primeraný príspevok nezahrnie do nákladov za vodohospodárske služby.
	Ú		
10
(1)	Kombinovaný prístup bodovým a difúznym zdrojom znečistenia
1	Členské štáty zabezpečia, aby bolo každé vypúšťanie do povrchových vôd uvedené v odseku 2 regulované podľa kombinovaného prístupu ustanoveného v tomto článku.	N	Z

NV	§ 21 (1)  d)

§ 3
	Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné, ak nejde o  používanie vôd podľa § 18 až 20
d) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd alebo do podzemných vôd,

Limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd
a osobitných vôd vypúšťaných do povrchových vôd alebo podzemných vôd	Ú	

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky č. ....../2010, ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd	
10
(2)	Členské štáty zabezpečia ustanovenie a/alebo zavedenie:
(a)	regulácií emisií na základe najlepších dostupných technológií (BAT), alebo
(b)	príslušných hodnôt emisných limitov, alebo
(c)	v prípade difúznych dopadov, regulácie zahrňujúce a ak je to účelné, aj najlepšie environmentálne postupy
stanovených v:
-	Smernici rady č. 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a regulácii znečistenia (),
-	Smernici rady č. 91/271/EHS z 21. mája 1991 týkajúcej sa čistenia mestských odpadových vôd (),
-	Smernici rady č. 91/676/EHS 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (),
-	smerniciach prijatých v zmysle článku 16 tejto smernice,
-	smerniciach uvedených v prílohe IX,
-	akomkoľvek ďalšom príslušnom legislatívnom akte spoločenstva
najneskôr do 12-tich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice, pokiaľ to nie je v príslušnom právnom predpise ustanovené ináč.	N	NV 	§ 4 (4)

	Limitné   hodnoty   ukazovateľov   znečistenia a postup monitorovania  vypúšťania priemyselných  odpadových vôd  s obsahom obzvlášť škodlivých látok sú uvedené v prílohe č. 7 časti A.	Ú	NV	
10
(3)	Prísnejšie regulácie emisií budú odpovedajúcim spôsobom ustanovené, ak si kvalitatívny cieľ alebo norma kvality, zavedené či už podľa tejto smernice, smerníc uvedených v prílohe IX alebo podľa akejkoľvek inej právnej úpravy spoločenstva, vyžaduje prísnejšie podmienky ako tie, ktoré vyplynú z uplatňovania odseku 2.	N	Z	§ 36 (6)	V záujme ochrany vôd a vodných pomerov môže orgán štátnej vodnej správy pre vypúšťané odpadové vody a osobitné vody určiť prípustné hodnoty znečistenia prísnejšie, ako sú  limitné hodnoty znečistenia alebo určiť  ďalšie prípustné hodnoty znečistenia.	Ú		
11
(1)	Program opatrení
Každý členský štát zabezpečí pre každé správne územie povodia alebo pre časť medzinárodného správneho územia povodia na svojom území zavedenie programu opatrení, so zreteľom na  výsledky analýz požadovaných podľa článku 5, pre dosiahnutie cieľov stanovených podľa článku 4. Takéto programy opatrení sa môžu odvolávať na opatrenia vyplývajúce z právnej úpravy prijatej na národnej úrovni a pokrývajúce celé územie členského štátu. Tam kde je to účelné, členský štát môže prijať opatrenia aplikovateľné vo všetkých správnych územiach povodí a/alebo v častiach medzinárodných správnych území povodí ležiacich na jeho území.		N	Z	§15
O 1	(1) Program opatrení vychádza z analýz, ktoré sa vykonávajú v rámci vodného plánovania podľa § 13 ods. 3 písm. a),  z výsledkov monitorovania vôd, hodnotenia stavu vôd a z určenia environmentálnych cieľov. Program opatrení obsahuje opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych cieľov. Pre jednotlivé opatrenia sa určuje časový plán ich uskutočnenia, zdroje a spôsoby úhrady nákladov na ich uskutočnenie. Pri každom opatrení sa musí vyhodnotiť predpokladaný výsledok z hľadiska zlepšenia vodných pomerov v danom vodnom útvare.
	Ú		
11
(2)	Každý program opatrení bude zahŕňať ”základné” opatrenia špecifikované v odseku 3, a v prípade potreby ”doplnkové” opatrenia.	N	Z	§ 15 
O 2	(2) Program opatrení musí obsahovať základné opatrenia a tam, kde je to potrebné aj doplnkové  opatrenia. Základné  opatrenia  sú  minimálne požiadavky, ktoré sa  musia  splniť. Doplnkové  opatrenia sú  opatrenia  navrhnuté  dodatočne k  základným  opatreniam na dosiahnutie environmentálnych cieľov. Zoznam základných opatrení a zoznam doplnkových opatrení ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis podľa § 81 ods. 2 písm. b).
	Ú		
11
(3)
a
		”Základné opatrenia” sú minimálne požiadavky, ktoré treba splniť a ktoré pozostávajú z:
(a)	tých opatrení, ktoré sú potrebné na implementáciu právnych predpisov spoločenstva pre ochranu vôd, vrátane opatrení požadovaných právnymi predpismi uvedenými v článku 10 a v časti A  prílohy VI;	N	Z

Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	§ 15
O 2

Príl. č. 3
Bod 1 	Základné  opatrenia  sú  minimálne požiadavky, ktoré sa  musia  splniť. Doplnkové  opatrenia sú  opatrenia  navrhnuté  dodatočne k  základným  opatreniam na dosiahnutie environmentálnych cieľov. Zoznam základných opatrení a zoznam doplnkových opatrení ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis podľa § 81 ods. 2 písm. b).

Zoznam základných  opatrení  
1. Opatrenia podľa právnych predpisov Európskeho spoločenstva v oblasti životného prostredia 
1.1    Smernica  76/160/EHS o kvalite vody určenej na kúpanie.
1.2    Smernica  79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva.
1.3    Smernica 80/778/EHS týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu v znení  smernice 98/83/ES o kvalite vody určenej pre ľudskú spotrebu.  
1.4    Smernica  96/82/EC o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií vrátane nebezpečných látok (Seveso).
1.5   Smernica  85/337/EHS o vyhodnocovaní efektov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. 
1.6   Smernica 86/278/EHS o ochrane životného prostredia, predovšetkým pôdy v prípade, ak sa používajú kanalizačné kaly v poľnohospodárstve.
1.7    Smernica 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd.
1.8    Smernica  91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh.
1.9  Smernica  91/676/EHS o ochrane vodných zdrojov pred znečistením dusičnanmi pochádzajúcimi z poľnohospodárstva.
1.10  Smernica  92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov.
1.11 Smernica  96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia.  
	Ú	

Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
b	(b)	opatrení, ktoré sa považujú za zodpovedajúce  účelom článku 9;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. č. 3 
Bod 2
 	2.	Opatrenia na zabezpečenie návratnosti nákladov za vodohospodárske služby, ktoré zodpovedajú účelom § 78a zákona.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
c	(c)	opatrení na podporu efektívneho a trvalo udržateľného využívania vody, aby sa zabránilo ohrozeniu dosiahnutia cieľov ustanovených článkom 4;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. č. 3 
Bod 3
 	3.	Opatrenia na podporu efektívneho a trvalo udržateľného využívania vôd, aby sa zabránilo ohrozeniu dosiahnutia environmentálnych cieľov.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
d	(d)	opatrení na splnenie požiadaviek článku 7, vrátane opatrení na zabezpečenie kvality vody, aby sa znížila miera úpravy potrebnej pri výrobe pitnej vody;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. č. 3 
Bod 4
 	4.	Opatrenia na ochranu vodárenských zdrojov a na splnenie požiadaviek na odber pitnej vody, vrátane opatrení na zabezpečenie jej kvality, aby sa znížila miera úpravy potrebnej pri výrobe pitnej vody.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
e	(e)	regulácií odberu sladkej povrchovej a podzemnej vody a vzdúvania sladkej povrchovej vody, vrátane registra alebo registrov odberov vody a požiadavky predchádzajúceho povolenia odberu a  vzdúvania. Tieto regulácie  sa budú pravidelne preverovať a podľa potreby aktualizovať. Členské štáty môžu vyňať z týchto regulácií odbery alebo  vzdúvania, ktoré nemajú významný vplyv na stav vody;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z

Z.	Príl. č. 3 
Bod 5

§ 21
O 1
P a), b)	5.	Regulácie odberov povrchovej vody a podzemnej vody a vzdúvania sladkej povrchovej vody, vrátane registra alebo registrov odberov vody a požiadavky predchádzajúceho povolenia odberu a  vzdúvania. Tieto regulácie  sa budú pravidelne preverovať a podľa potreby aktualizovať. Z týchto regulácií možno vyňať tie odbery alebo  vzdúvania, ktoré nemajú významný vplyv na stav vody.

Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné, ak nejde o  používanie vôd podľa § 18 až 20 
a) pri povrchových vodách na
1.	 ich odber,
2.	 ich vzdúvanie a na iný spôsob akumulácie,
3.	 využívanie ich hydroenergetického potenciálu,
b)pri podzemných vodách na 
1. ich odber,
2. ich akumuláciu,
3. ich čerpanie za účelom znižovania ich hladiny,
4.	 umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou.
	U	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
f	(f)	  regulácií, vrátane požiadavky na predchádzajúce povolenie na umelé dopĺňanie alebo nadlepšovanie útvarov podzemnej vody. Využívaná voda sa môže získavať z akejkoľvek povrchovej alebo podzemnej vody, za predpokladu, že využívanie zdroja neohrozí dosiahnutie jeho environmentálnych cieľov alebo cieľov ustanovených pre doplňovaný alebo nadlepšovaný útvar podzemnej vody. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne revidované a podľa potreby aktualizované;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

Z	Príl. č. 3 
Bod 6

§ 21
(1)
b) bod 4	6.	Regulácie, vrátane požiadavky na predchádzajúce povolenie na umelé dopĺňanie alebo nadlepšovanie útvarov podzemnej vody. Využívaná voda sa môže získavať z akejkoľvek povrchovej vody alebo podzemnej vody za predpokladu, že využívanie zdroja neohrozí dosiahnutie jeho environmentálnych cieľov alebo cieľov ustanovených pre doplňovaný alebo nadlepšovaný útvar podzemnej vody. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne revidované a podľa potreby aktualizované.

4. umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou,	Ú

	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z. – príloha č.3	
g	(g)	požiadavky predchádzajúcej regulácie vypúšťaní z bodových zdrojov, ktoré môžu spôsobiť znečistenie vôd,  ako je zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vody, alebo predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách stanovujúcich reguláciu emisií pre príslušné znečisťujúce látky, vrátane regulácií v súlade s článkami 10 a 16. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne preverované a podľa potreby aktualizované;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

Z	Príl. č. 3 
Bod 7

§ 21 (1)  c)	7.	Požiadavky predchádzajúcej regulácie vypúšťaní z bodových zdrojov, ktoré môžu spôsobiť znečistenie vôd,  ako je zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, alebo predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách stanovujúcich reguláciu emisií pre príslušné znečisťujúce látky, vrátane regulácií v súlade s kombinovaným prístupom k bodovým a difúznym zdrojom znečistenia a so stratégiami zabraňujúcimi znečisťovaniu vôd. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne preverované a podľa potreby aktualizované.

Povolenie na osobitné užívanie vôd, ak nejde o ich užívanie podľa § 18 až 20, je potrebné
c) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd  alebo podzemných vôd,	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
h	(h)	opatrení na prevenciu alebo reguláciu vstupu znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov, ktoré môžu spôsobiť  znečistenie vôd. Regulácie môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce opatrenie, napríklad zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnou úpravou spoločenstva. Tieto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

Z	Príl. č. 3 
Bod 8

§ 21
(1) c)
  	8.	Opatrenia na prevenciu alebo reguláciu vstupu znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov, ktoré môžu spôsobiť  znečistenie vôd. Tieto opatrenia môžu mať formu požiadavky na predchádzajúcu reguláciu, napríklad zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnou úpravou spoločenstva. Tieto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované.

Povolenie na osobitné užívanie vôd, ak nejde o ich užívanie podľa § 18 až 20, je potrebné
c) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd  alebo podzemných vôd,	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
i	(i)	opatrení pre akékoľvek iné významné negatívne dopady na zabezpečenie hydromorfologických podmienok vodných útvarov v súlade s dosiahnutím požadovaného ekologického stavu alebo dobrého ekologického potenciálu vo vodných útvaroch označených ako umelé alebo významne zmenené, určených v súlade s článkom 5 a podľa prílohy II. Regulačné opatrenia na tento účel môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce povolenie alebo registráciu založenú na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnymi predpismi spoločenstva. Takéto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. č. 3 
Bod 9
	9.	Opatrenia pre akékoľvek iné významné negatívne dopady na zabezpečenie  hydromorfologických podmienok útvarov povrchových vôd v súlade s dosiahnutím požadovaného ekologického stavu alebo dobrého ekologického potenciálu v útvaroch povrchových vôd označených ako umelé alebo výrazne zmenené. Regulačné opatrenia na tento účel môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce povolenie alebo registráciu  založenú na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnymi predpismi spoločenstva. Takéto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
j	(j)	zákazu priameho vypúšťania znečisťujúcich látok do podzemnej vody s ohľadom na nasledujúce ustanovenia:
Členské štáty môžu povoliť spätnú injektáž vody využívanej pre geotermálne účely do toho istého kolektora podzemnej vody.	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

Z	Príl. č. 3 
Bod 11, 11.1

§ 37 (5)	11. Opatrenia na zabránenie alebo obmedzenie priameho vypúšťania znečisťujúcich látok do útvaru podzemnej vody 
      11.1 Povolenie spätnej injektáže vody využívanej na geotermálne účely do toho istého kolektora  podzemnej vody. 
    
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a vypúšťanie odpadových vôd zo zdravotníckych zariadení uvedených v § 36 ods. 10 a z iných infekčných zariadení a z technologických  zariadení  atómových elektrárni do podzemných vôd je zakázané.	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
	Môžu tiež vydať povolenie s vymedzením podmienok pre:
-	injektáž vody obsahujúcej látky pochádzajúce z výkonu prieskumu a ťažby ropných látok alebo banských činností a injektáž technologickej vody do geologických formácií, z ktorých boli vyťažené ropné alebo iné látky, alebo do geologických formácií, ktoré sú vzhľadom na prírodné pomery trvalo nevhodné na iné účely. Tieto injektáže nesmú obsahovať iné látky, ako sú látky vznikajúce pri vyššie uvedených činnostiach,
-	spätnú injektáž podzemnej vody odčerpávanej z baní a lomov, alebo v súvislosti s výstavbou alebo údržbou stavebných diel,
-	injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu (LPG) na účely skladovania do geologických formácií, ktoré sú kvôli prírodným pomerom trvalo nevhodné pre iné účely,
-	injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu (LPG) na účely skladovania do iných geologických formácií, ak je potreba zaistenia bezpečnosti zásobovania plynom nadradeným záujmom a ak je injektáž vykonaná spôsobom, ktorý zabráni akémukoľvek nebezpečenstvu zhoršenia kvality akejkoľvek prijímajúcej podzemnej vody v súčasnosti aj v budúcnosti,
-	konštrukcie, inžinierske a stavebné práce alebo iné podobné činnosti prichádzajúce do styku s podzemnou vodou. Na tieto účely môžu členské štáty určiť, že takéto činnosti sa považujú za schválené, ak sa uskutočňujú v súlade so všeobecne záväznými pravidlami ustanovenými členským štátom pre tieto činnosti,
-	vypúšťanie malých množstiev látok na vedecké účely pre charakterizovanie, ochranu alebo ozdravenie vodných útvarov v obmedzenom, striktne nevyhnutnom množstve pre dané účely

za predpokladu, že takéto vypúšťania nebudú ústupkom vzhľadom k dosiahnutiu environmentálnych cieľov stanovených pre tento útvar podzemnej vody;	D	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

Z	Príl. č. 3 
Bod 11.2, 
11.3

§ 37 (6)	11.2  Povolenie s určením podmienok na 
11.2.1.injektáž vody obsahujúcej látky pochádzajúce z výkonu prieskumu a ťažby ropných geologických štruktúr, z ktorých boli vyťažené ropné alebo iné látky, alebo do geologických štruktúr, ktoré sú vzhľadom na prírodné pomery trvalo nevhodné na iné účely;  tieto injektáže nesmú obsahovať iné látky, ako sú látky vznikajúce pri uvedených činnostiach,
11.2.2. spätnú injektáž podzemnej vody odčerpávanej z baní a lomov, alebo v súvislosti s výstavbou alebo údržbou stavebných diel,
11.2.3 injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propán-butánu (LPG) na účely skladovania do geologických štruktúr, ktoré sú pre prírodné pomery trvalo nevhodné pre iné účely,
11.2.4  injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu (LPG) na účely skladovania do iných geologických štruktúr, ak je potreba zaistiť bezpečnosť zásobovania plynom nadradeným záujmom a ak je injektáž vykonaná spôsobom, ktorý zabráni akémukoľvek nebezpečenstvu zhoršenia kvality akejkoľvek prijímajúcej podzemnej vody v súčasnosti aj v budúcnosti,
11.2.5 povrchovú alebo podpovrchovú výstavbu, inžinierske práce,  stavebnú alebo inú podobnú činnosť prichádzajúcu do styku s podzemnou vodou:  také činnosti sa považujú za schválené, ak sa uskutočňujú v súlade so všeobecne záväznými pravidlami ustanovenými pre tieto činnosti,
11.2.6 vypúšťanie malých množstiev látok na vedecké účely pre charakterizovanie, ochranu alebo zlepšenie stavu vodných útvarov v obmedzenom, striktne nevyhnutnom množstve na dané účely.  

11.3 Vypúšťania podľa odseku 11.1 a 11.2 možno povoliť za predpokladu, že takéto vypúšťania nebudú ústupkom vzhľadom k dosiahnutiu environmentálnych cieľov stanovených pre príslušný útvar podzemnej vody.

Na   základe    priaznivých   výsledkov   predchádzajúceho zisťovania  môže orgán  štátnej vodnej  správy povoliť  vypúšťanie použitých geotermálnych vôd, osobitných  vôd alebo vôd vyčerpaných pri  stavebných  prácach  do  toho  istého  zvodneného  kolektora, z ktorého boli odobraté.	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
k	(k)	opatrení v súlade s činnosťou uskutočňovanou podľa článku 16 na odstránenie znečistenia povrchových vôd látkami špecifikovanými v zozname prioritných látok dohodnutých podľa článku 16(2) a na postupné znižovanie znečistenia inými látkami, ktoré by ináč zabránilo členským štátom dosiahnuť ciele stanovené v článku 4 pre útvary povrchových vôd;		Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. č. 3 
Bod 12 
	12. Opatrenia v súlade s činnosťou uskutočňovanou na odstránenie znečistenia povrchových vôd látkami špecifikovanými v zozname prioritných látok) a na postupné znižovanie znečistenia inými látkami, ktoré by zabránilo dosiahnuť environmentálne ciele pre útvary povrchových vôd.  
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
l	(l)	akýchkoľvek opatrení potrebných na predchádzanie významným únikom znečisťujúcich látok z technických zariadení a na zabránenie a/alebo zníženie vplyvu náhodného havarijného znečistenia, napríklad v dôsledku povodní, vrátane dôkladných detekčných alebo výstražných systémov takýchto udalostí, v prípade nepredvídateľných havarijných udalostí, všetkých vhodných opatrení na zníženie rizika, ktoré pre vodné ekosystémy predstavujú.	N	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

NZ

	Príl. č. 3 
Bod 13 
vyhl. 224/2005 

§ 39 (2)
(3)

	13. Akékoľvek opatrenia potrebné na predchádzanie významným únikom znečisťujúcich látok z technických zariadení a na zabránenie a/alebo zníženie mimoriadneho zhoršenia vôd, napríklad v dôsledku povodní, vrátane dôkladných detekčných alebo výstražných systémov takých udalostí, v prípade nepredvídateľných mimoriadnych zhoršení vôd všetky vhodné opatrenia na zníženie rizika, ktoré pre vodné ekosystémy predstavujú.

(2) Ten, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný dodržiavať osobitné predpisy,44) ktoré ustanovujú  za akých podmienok možno s takýmito látkami  zaobchádzať z hľadiska ochrany kvality povrchových vôd a podzemných vôd. Ak zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z  hľadiska ochrany vôd neupravujú osobitné predpisy, je ten, kto s takýmito látkami zaobchádza  povinný urobiť potrebné opatrenia, aby pri ich zaobchádzaní nevnikli do povrchových vôd alebo do podzemných vôd alebo neohrozili ich kvalitu. Takýmito opatreniami sú  najmä
a)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
b)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
c)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
d)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
e)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
f)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.
(3) Ten, kto pravidelne zaobchádza v rámci výrobného procesu alebo inej činnosti, s tuhými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 t alebo s kvapalnými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 m3 alebo zaobchádza s tuhými  obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 t alebo s kvapalnými obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 m,3  je povinný vykonať okrem opatrení uvedených v odseku 2 aj tieto opatrenia:
a) zostaviť plán preventívnych opatrení na zamedzenie vzniku neovládateľného úniku nebezpečných látok do životného prostredia a na postup v prípade ich úniku (ďalej len    
     „havarijný plán“), predložiť ho orgánu štátnej vodnej správy na schválenie a oboznámiť s nim zamestnancov,
a)	 vybaviť pracoviská špeciálnymi prístrojmi a prostriedkami potrebnými na zneškodnenie úniku nebezpečných látok do vôd alebo prostredia súvisiaceho s vodou.	Ú	Upraví nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
11
(4)	”Doplnkové” opatrenia sú opatrenia navrhnuté a zavedené dodatočne k základným opatreniam za účelom dosiahnutia cieľov stanovených podľa článku 4. Časť B prílohy VI obsahuje otvorený zoznam takýchto opatrení.
Členské štáty môžu prijať aj ďalšie doplnkové opatrenia na zabezpečenie dodatočnej ochrany alebo zlepšenia stavu vôd spadajúcich do kompetencie tejto smernice, vrátane uplatnenia príslušných medzinárodných dohôd uvedených v článku 1.		Z

Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

	§ 15 
O 2

Príl. 4
Vyhl. 224/2005	Doplnkové  opatrenia sú  opatrenia  navrhnuté  dodatočne k  základným  opatreniam na dosiahnutie environmentálnych cieľov. Zoznam základných opatrení a zoznam doplnkových opatrení ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis podľa § 81 ods. 2 písm. b).

Doplnkovými opatreniami sú najmä
1.	Legislatívne nástroje.
2.	Administratívne nástroje.
3.	Ekonomické alebo finančné nástroje.
4.	Uzavreté environmentálne dohody. 
5.	Regulácia vypúšťaných látok/emisií.
6.	Kódexy správnej praxe.
7.	Obnova a  revitalizácia mokradí.
8.	Regulácia odberov vody.
9.	Opatrenia na riadenie  spotreby a potreby vody, zamerané okrem iného na podporu poľnohospodárskej výroby prispôsobenej daným pomerom, napríklad pestovanie plodín s nízkymi požiadavkami na vodu  v oblastiach postihnutých suchom.
10.	Opatrenia zamerané na zvýšenie účinnosti a opätovné  využitie vody, okrem iného tiež na podporu priemyselných technológií s efektívnou spotrebou vody a úsporných metód zavlažovania.
11.	Stavebné  projekty.
12.	Sanačné projekty.  
13.	Umelé dopĺňanie kolektora podzemnej vody.
14.	Vzdelávacie projekty. 
15.	Výskumné, vývojové a demonštračné projekty.
16.	Iné vhodné opatrenia.

Na zabezpečenie dodatočnej ochrany alebo zlepšenia stavu vôd možno okrem opatrení uvedených v bodoch 1 až 16 prijať aj ďalšie doplnkové opatrenia. 	Ú	

Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 – príloha č.3	
11
(5)	Tam kde výsledky monitorovania alebo iné údaje naznačujú, že dosiahnutie cieľov stanovených pre vodný útvar podľa článku 4 nie je pravdepodobné, členský štát zabezpečí:
-	preskúmanie príčin možného neúspechu,
-	primerané preskúmanie a revíziu príslušných povolení a preverení,
-	primerané preverenie a aktualizáciu monitorovacích programov, a 
-	zavedenie doplnkových opatrení potrebných na dosiahnutie stanovených cieľov vrátane, ak je to potrebné, zavedenia prísnejších environmentálnych noriem kvality podľa postupov stanovených v prílohe V. 

Tam kde sú tieto príčiny výsledkom mimoriadnych nepredvídateľných okolností spôsobených prírodnými silami alebo vyššou mocou, najmä extrémne povodne a dlhodobé suchá, členské štáty môžu určiť doplnkové opatrenia za prakticky nerealizovateľné s ohľadom na článok 4(6).	N	Z	§ 16   
O 7
O6	(7) Ak sa monitorovaním stavu povrchových vôd a podzemných vôd zistí, že environmentálne ciele určené pre vodný útvar nebude možné dosiahnuť, je potrebné
a) preskúmať príčiny, ktoré bránia plneniu environmentálnych cieľov,
b) posúdiť vydané povolenie na osobitné užívanie vôd,
c) prehodnotiť a aktualizovať programy monitorovania vôd,
d) určiť  doplňujúce opatrenia  potrebné na  dosiahnutie environmentálnych cieľov, a ak je 
to potrebné,  zaviesť prísnejšie  environmentálne normy  kvality;  ak nemožno  environmentálne ciele splniť z dôvodov podľa odseku 6 písm. a), doplnkové opatrenia sa nemusia prijať,
e) sprísniť environmentálne normy kvality.

(6) Za nesplnenie environmentálnych cieľov sa nepovažuje
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov v dôsledku  výnimočných  prírodných  vplyvov 
    alebo iných nepredvídateľných okolností, najmä povodní, dlhodobého sucha alebo   mimoriadneho zhoršenia kvality vôd,

	Ú		
11
(6)	Pri zavádzaní opatrení podľa odseku 3 podniknú členské štáty všetky primerané opatrenia, aby sa nezvýšilo znečistenie morských vôd. Bez dotknutia existujúcich právnych predpisov, výkon  opatrení v súlade s odsekom 3 nesmie viesť v žiadnom prípade, či už priamo alebo nepriamo, k zvýšenému znečisteniu povrchových vôd. Táto požiadavka sa nebude uplatňovať v prípadoch, ak by mala za následok zvýšené znečistenie životného prostredia ako celku. 	N	Z	§ 15
O 3

	(3) Výkon základných opatrení podľa odseku 2 nesmie viesť priamo alebo nepriamo  k zvýšeniu znečistenia povrchových vôd. Táto požiadavka sa nebude uplatňovať, ak výkon základných opatrení by mal za následok zvýšené znečistenie životného prostredia.
	Ú		
11
(7)	Programy opatrení budú ustanovené najneskôr do deviatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a všetky opatrenia budú funkčné najneskôr do 12 rokov od tohoto dátumu.	N	Z	§15
O 4

§ 14
O 3

	(4) Opatrenia na dosiahnutie environmentálnych cieľov prijaté v programe opatrení sa musia realizovať do troch rokov odo dňa schválenia Vodného plánu Slovenska a odo dňa  schválenia plánu manažmentu povodia.
(3) Vodný plán Slovenska schváli vláda Slovenskej republiky a jeho záväznú časť, ktorá obsahuje program opatrení, vyhlási nariadením. Schválený Vodný plán Slovenska sa prehodnocuje a aktualizuje najmenej každých šesť rokov od jeho prvého schválenia, ktoré sa musí zabezpečiť do 22. decembra 2009.

	Ú		
11
(8)	Programy opatrení budú preverované a podľa potreby aktualizované najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti  tejto smernice a následne každých šesť rokov. Všetky nové alebo revidované opatrenia ustanovené aktualizovaným programom budú funkčné do troch rokov od ich ustanovenia.	N	Z	§ 15
O 5	(5) Programy opatrení sa musia preveriť a podľa potreby aktualizovať do 22. decembra 2015 a následne každých šesť rokov. Nové alebo aktualizované opatrenia sa musia realizovať  do troch rokov odo dňa ich ustanovenia.
	Ú		
12
(1)	Problémy, ktoré sa nedajú riešiť na úrovni členského štátu
Ak členský štát zistí skutočnosť, ktorá má dopad na hospodárenie s jeho vodami, ale tento členský štát ju nemôže riešiť, môže oznámiť túto skutočnosť komisii a ktorémukoľvek inému dotknutému členskému štátu s odporúčaniami na jej vyriešenie.	n. a. 				N		
12
(2)	Komisia odpovie na každú správu alebo odporúčanie členských štátov v priebehu šiestich mesiacov.	n. a.				N		
13
(1)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia
Členské štáty zabezpečia vypracovanie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia pre každé správne územie povodia ležiace úplne na ich území.		N	Z	§12
O 2
	(2) V rámci vodného plánovania sa vyhotovujú 
 a) plány manažmentu  povodí, ktorými sú
 1. Plán manažmentu povodia Dunaja, ktorý obsahuje plány manažmentu čiastkových povodí  podľa § 11 ods.4, 
2.	Plán manažmentu povodia Visly, ktorý obsahuje  plán manažmentu čiastkového povodia  Dunajca a Popradu  podľa § 11 ods. 5,
b)	 Vodný plán Slovenska.
	Ú		
13
(2)	V prípade medzinárodného správneho územia povodia spadajúceho úplne do územia spoločenstva, členské štáty zabezpečia koordináciu za účelom vypracovania jediného medzinárodného plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia. Tam, kde sa takýto medzinárodný plán nevypracuje, členské štáty vypracujú plány vodohospodárskeho manažmentu povodia  pokrývajúce aspoň tie časti medzinárodného správneho územia povodia, ktoré patria k ich územiu, aby dosiahli ciele tejto smernice.	N	Z	§14 
O 2	(2) Vypracovanie Vodného plánu Slovenska zabezpečuje ministerstvo v spolupráci s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy. Vodný plán Slovenska je podkladom na vypracovanie Medzinárodného plánu manažmentu povodia Dunaja a Medzinárodného plánu manažmentu povodia Visly v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. 21)
	Ú		
13
(3)	V prípade medzinárodného správneho územia povodia siahajúceho za hranice spoločenstva, členské štáty sa budú snažiť vypracovať jediný plán vodohospodárskeho manažmentu povodia, a ak to nebude možné, plán bude pokrývať aspoň časť medzinárodného správneho územia povodia ležiaceho na území príslušného členského štátu.	N	Z	§14
O 2	(2) Vypracovanie Vodného plánu Slovenska zabezpečuje ministerstvo v spolupráci s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy. Vodný plán Slovenska je podkladom na vypracovanie Medzinárodného plánu manažmentu povodia Dunaja a Medzinárodného plánu manažmentu povodia Visly v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. 21)
	Ú		
13
(5)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia môžu byť doplnené vypracovaním podrobnejších programov a plánov manažmentu pre čiastkové povodie, sektor, problém, určitý typ vôd, ktoré sa budú zaoberať jednotlivými aspektmi hospodárenia s vodou. Zavádzanie týchto opatrení nezbavuje členské štáty žiadnych záväzkov vyplývajúcich z ostatných častí tejto smernice.	D	Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.

	§ 4
O 6
Vyhl.
224/2005	(6) Plán manažmentu povodia možno doplniť podrobnejšími programami a plánmi  vypracovanými pre sektor, problém alebo určitý typ vôd, ktoré sa budú zaoberať jednotlivými aspektmi hospodárenia s vodou.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005	
13
(6)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia budú zverejnené najneskôr do deviatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.	N	Z	§13 
O 3
P e)	Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup: 
e)   vypracovať konečný návrh plánu manažmentu povodia a zabezpečiť jeho  schválenie do  22.decembra 2009.
	Ú		
13
(7)	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia budú prehodnotené a aktualizované najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov.	N	Z	§ 13
O 7	(7) Návrh plánu manažmentu povodia, ktorý obsahuje program opatrení, schvaľuje   
ministerstvo. Schválené plány manažmentu povodí sú podkladom na vypracovanie Vodného plánu Slovenska a jeho programu opatrení. Plán manažmentu povodí sa prehodnocuje a aktualizuje každých šesť rokov.	Ú		
14
(1)	Informovanie verejnosti a konzultácie s verejnosťou
Členské štáty budú podporovať aktívnu účasť všetkých zainteresovaných strán na zavádzaní tejto smernice, najmä pri vypracovaní, prehodnocovaní a aktualizovaní plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia. Členské štáty zabezpečia, že pre každé správne územie povodia uverejnia  a sprístupnia na pripomienkovanie verejnosti, vrátane užívateľov:
(a)	časový harmonogram a pracovného programu na vypracovanie plánu, vrátane ustanovenia opatrení týkajúcich sa konzultácií, ktoré sa majú realizovať aspoň tri roky pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje;
(b)	predbežný prehľad dôležitých problémov hospodárenia s vodou zistených v povodí aspoň dva roky pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje;
(c)	kópie návrhu plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia aspoň jeden rok pred začiatkom obdobia, na ktoré sa plán vzťahuje.
Na požiadanie sa umožní prístup k podkladom a informáciám použitým pri spracovaní návrhu plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia.	N	Z	§13
O 3
P  b) 
až d)
O 4
O 5
	(3) Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup: 
b) do 31. decembra 2006 vypracovať a zverejniť časový a vecný harmonogram  prípravy návrhu plánu manažmentu povodia a určiť spôsob a formu sprístupnenia verejnosti,
c) do 31. decembra 2007 vypracovať a zverejniť identifikáciu významných  vodohospodárskych problémov, ktoré sa týkajú nakladania s vodami, určiť  výrazne zmenené vodné útvary, navrhnúť menej prísne environmentálne ciele,  prípadne navrhnúť predĺženie lehôt ich dosiahnutia,
d) do 31. decembra 2008 vypracovať a zverejniť návrh plánu manažmentu povodia a  sprístupniť ho verejnosti,

(4) Ministerstvo sprístupní na účely predloženia písomných pripomienok, aktívnej účasti a konzultácií v lehote šiestich mesiacov verejnosti, užívateľom vôd, samosprávnym krajom, obciam a dotknutým orgánom štátnej správy 
a) časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia,
b) identifikované významné vodohospodárske problémy,
c) návrh plánu manažmentu povodia.

(5) Ministerstvo na požiadanie umožní prístup subjektom podľa odseku 4 k podkladom a k informáciám použitým pri spracovaní návrhu plánu manažmentu povodí. 	Ú		
14 (2)	Členské štáty poskytnú aspoň šesť mesiacov na podanie písomných pripomienok k týmto dokumentom, za účelom aktívnej účasti a konzultácie.	N	Z	§13
O 4
	(4) Ministerstvo sprístupní na účely predloženia písomných pripomienok, aktívnej účasti a konzultácií v lehote šiestich mesiacov verejnosti, užívateľom vôd, samosprávnym krajom, obciam a dotknutým orgánom štátnej správy 
a) časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia,
b) identifikované významné vodohospodárske problémy,
c) návrh plánu manažmentu povodia.
	Ú		
14
(3)	Odseky 1 a 2 budú platiť rovnako pre aktualizované plány vodohospodárskeho manažmentu povodia.	N	Z	§13 
O 6	(6) Ustanovenia odsekov 4 a 5 sa vzťahujú aj na aktualizované plány manažmentu   povodí.
	Ú		
15
(1)	Predkladanie správ
Členské štáty zašlú kópie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodí a všetkých následných aktualizácií komisii a každému dotknutému členskému štátu najneskôr do troch mesiacov od ich zverejnenia:
(a)	v prípade správnych území povodí nachádzajúcich sa výlučne na území členského štátu, všetky plány vodohospodárskeho manažmentu povodia pokrývajúce príslušné štátne územie a publikované podľa článku 13;
(b)	v prípade medzinárodného správneho územia povodia, aspoň tú časť plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia, ktorá pokrýva územie členského štátu.	N	Z	§ 59  O 2
P a),
d)	(2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými   orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie najmä v oblasti
   a) určenia úloh v rámci vodného plánovania  podľa odseku 1, § 14 ods. 2 a 3, § 60 ods. 1 
       písm. a) prvého bodu a § 60 ods. 4,
   
   d) vodného plánovania a uplatňovania programov opatrení do troch mesiacov od ich 
zverejnenia alebo ich aktualizácie podľa § 13 ods. 3 písm. d) a § 13 ods. 5),  	

	Ú		
15
(2)	Členské štáty predložia súhrnné správy o:
-	analýzach požadovaných podľa článku 5, a
-	monitorovacích programoch navrhnutých podľa článku 8
spracované pre účely prvého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia do troch mesiacov od ich dokončenia.	N	Z	§ 59
O 2
P b),
c)	(2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými   orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie najmä v oblasti
   b) vypracovania analýz charakteristík čiastkových povodí, zhodnotenia vplyvov ľudských činností na stav povrchových vôd a stav podzemných vôd a vypracovania ekonomických 
analýz nakladania s vodami podľa § 13 ods. 3 písm. a),
c) vytvárania a zavádzania programov monitorovania stavu povrchových vôd,  stavu 
podzemných vôd a chránených území podľa § 13. ods. 3 písm. b),	Ú		
15
(3)	Členské štáty predložia do troch rokov od zverejnenia každého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia alebo jeho aktualizácie podľa článku 13, priebežnú správu popisujúcu pokrok dosiahnutý v  zavádzaní plánovaného programu opatrení.	N	Z	§ 59 
O 2
P e)	(2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými   orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie najmä v oblasti
e) dosahovania pokroku pri realizácii plánovaných programov opatrení do troch rokov od 
ich zverejnenia alebo od ich aktualizácie podľa § 15 ods. 4 a 5.“.

	Ú		
16
(1)	Stratégie zabraňujúce znečisťovaniu vôd
Európsky parlament a rada prijmú konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu vôd jednotlivými znečisťujúcimi látkami alebo skupinami znečisťujúcich látok predstavujúcich významné riziko pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia, vrátane rizík pre vody využívané na odber pitnej vody. Príslušné opatrenia budú zamerané na významnú redukciu týchto znečisťujúcich látok, a v prípade prioritných nebezpečných  látok určených článkom 2(30), na zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov. Takéto opatrenia budú prijaté na základe návrhov predložených komisiou v súlade s postupmi vymedzenými v zmluve.	n. a.				N		
16
(2)	Komisia predloží návrh ustanovujúci zoznam prioritných látok vybraných spomedzi tých, ktoré predstavujú významné riziko pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia. Pre uskutočnenie opatrení budú zoradené látky na základe rizika, ktoré predstavujú pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia určeného podľa:
(a)	hodnotenia rizika podľa nariadenia rady (EHS) 793/93 (), smernice rady 91/414/EHS () a smernice Európskeho parlamentu a rady 98/8/ES (), alebo
(b)	výberového hodnotenia rizík  (podľa metodiky nariadenia Rady (EHS) 793/93) zameraných výlučne na vodnú ekotoxicitu a na  toxicitu pre človeka prostredníctvom vodného prostredia. 
Ak je to nevyhnutné pre dodržanie časového harmonogramu ustanoveného v odseku 4, budú pri uskutočnení opatrení zoradené látky na základe rizika, ktoré predstavujú pre vodné prostredie alebo prostredníctvom vodného prostredia, ktoré sa určí  zjednodušeným postupom hodnotenia na základe rizík založených na vedeckých princípoch s dôrazom na:
-	zistenia týkajúce sa vlastného rizika spojeného s príslušnou látkou, konkrétne jej vodnej ekotoxicity a  toxicity pre človeka prostredníctvom expozičných ciest cez vodu, a 
-	zistenia z monitoringu rozsiahleho znečistenia životného prostredia, a
-	iné preukázané faktory, ktoré môžu indikovať možnosť rozsiahleho znečistenia životného prostredia, napríklad rozsah výroby alebo používania predmetnej látky a spôsoby jej používania	n. a. 				N		
16
(3)	Návrh komisie určí aj prioritné nebezpečné látky. Pritom zohľadní výber látok, ktorý je predmetom záujmu príslušných právnych predpisov spoločenstva týkajúcich sa nebezpečných látok alebo príslušných medzinárodných dohôd. 		n. a. 				N		
16
(4)	Komisia prehodnotí prijatý zoznam prioritných látok najneskôr do štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každé štyri roky a podľa potreby predloží návrhy.	n. a. 				N		
16
(5)	Pri príprave svojho návrhu zohľadní komisia odporúčania vedeckého výboru pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie, členských štátov, Európskeho parlamentu, Európskej agentúry pre životné prostredie, výskumných programov Spoločenstva, medzinárodných organizácií, v ktorých je spoločenstvo členom, európskych podnikateľských organizácií vrátane tých, ktoré reprezentujú malé a stredné podniky, európskych environmentálnych organizácií a ďalšie dostupné relevantné informácie	n. a. 				N		
16
(6)	Pre prioritné látky komisia predloží návrhy regulácie pre:
-	postupné zníženie vypúšťania, emisií a únikov predmetných látok, a najmä
-	zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov  látok identifikovaných v súlade s odsekom 3, vrátane primeraného časového harmonogramu realizácie týchto opatrení. Časový harmonogram nepresiahne obdobie 20 rokov od prijatia zodpovedajúcich návrhov Európskym parlamentom a radou v súlade s ustanoveniami tohto článku.
Pritom bude identifikovať primeranú nákladovo efektívnu a proporčnú úroveň a kombináciu regulácií produktov a procesov ako v prípade bodových tak aj difúznych zdrojov a v celom spoločenstve sa pre spôsoby regulácií zohľadnia jednotné hodnoty emisných limitov. Ak je to vhodné, môže sa na úrovni spoločenstva zaviesť postup regulácie procesov pre jednotlivé sektory. Ak regulácia produktov zahŕňa preskúmanie príslušných povolení vydaných podľa smernice 91/414/EHS a smernice 98/8/ES, takéto prehodnotenie sa uskutoční v súlade s ustanoveniami týchto smerníc. Každý návrh regulácie ustanoví aj spôsob jej posudzovania, aktualizácie a  hodnotenia účinnosti. 	n. a. 				N		
16
(7)	Komisia predloží návrhy noriem kvality aplikovateľných pre koncentrácie prioritných látok v povrchovej vode, sedimentoch alebo živých organizmoch.	n. a.				N		
16
(8)	V súlade s odsekmi 6 a 7 najneskôr do dvoch rokov od zahrnutia príslušnej látky do zoznamu prioritných látok predloží komisia návrhy aspoň pre reguláciu emisií z bodových zdrojov znečistenia a environmentálne normy kvality. Ak nedôjde  na úrovni spoločenstva k dohode do šiestich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, členské štáty zavedú pre látky obsiahnuté v prvom zozname prioritných látok pre všetky povrchové vody ovplyvnené vypúšťaním týchto látok environmentálne normy kvality, a regulácie hlavných zdrojov takéhoto vypúšťania, okrem iného na základe zváženia všetkých technických možností zníženia znečistenia. Pre látky následne zahrnuté do zoznamu prioritných látok prijmú členské štáty, ak nedôjde na úrovni spoločenstva k dohode, príslušné opatrenia do piatich rokov od dátumu ich  zahrnutia  do zoznamu.	n. a.				N		
16
(9)	Komisia môže pripraviť stratégie zabraňujúce znečisťovaniu vôd akýmikoľvek ďalšími znečisťujúcimi látkami alebo skupinami znečisťujúcich látok, vrátane akéhokoľvek znečistenia, ktoré vznikne ako následok havárií.	n. a.				N		
16
(10)	Pri príprave návrhov podľa odsekov 6 a 7 komisia preskúma aj všetky smernice uvedené v prílohe IX. Do termínu uvedeného v odseku 8 navrhne revíziu regulácií uvedených v Prílohe IX pre všetky látky zahrnuté v zozname prioritných látok a primerané opatrenia vrátane možného zrušenia regulácií podľa prílohy IX všetky ostatné látky. 
Všetky regulácie uvedené v prílohe IX navrhnuté na revíziu sa rušia dňom nadobudnutia účinnosti príslušných revízií.	n. a. 				N		
16
(11)	Zoznam prioritných látok zmienený v odsekoch 2 a 3 navrhnutý komisiou sa po jeho prijatí Európskym parlamentom a radou stane prílohou X k tejto smernici. Jeho revízia spomínaná v odseku 4 sa bude riadiť rovnakým postupom.	n. a.				N		
17
(1)	Európsky parlament a  rada prijmú príslušné opatrenia na prevenciu a reguláciu znečisťovania podzemnej vody. Tieto opatrenia budú zamerané na dosiahnutie dobrého chemického stavu podzemnej vody v súlade s článkom 4 (1) (b) a budú uvedené do činnosti na základe návrhov predložených komisiou do dvoch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice v súlade s postupmi vymedzenými v zmluve.	n. a.				N		
17
(2)	Pri navrhovaní opatrení zohľadní komisia  analýzu uskutočnenú podľa článku 5 a prílohy II. Ak budú k dispozícii údaje, tieto opatrenia budú navrhnuté skôr a budú zahŕňať:
(a)	kritériá pre hodnotenie dobrého chemického stavu podzemnej vody v súlade s prílohou II.2.2 a prílohou V 2.3.2 a 2.4.5;
(b)	kritériá pre identifikáciu významných a trvalo vzostupných trendov a pre definovanie počiatočných bodov zvrátenia trendov, ktoré sa použijú v súlade s prílohou V 2.4.4.	n. a.				N		
17
(3)	Opatrenia vyplývajúce z aplikácie odseku 1 budú zahrnuté do programov opatrení požadovaných podľa článku 11.

Upravuje smernica 2006/118/ES – opatrenia sú transponované, viď tabuľku zhody pre túto smernicu 	N	NZ	§ 40 (2)	Ten, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný dodržiavať osobitné predpisy,44) ktoré ustanovujú  za akých podmienok možno s takýmito látkami  zaobchádzať z hľadiska ochrany kvality povrchových vôd a podzemných vôd. Ak zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z  hľadiska ochrany vôd neupravujú osobitné predpisy, je ten, kto s takýmito látkami zaobchádza  povinný urobiť potrebné opatrenia, aby pri ich zaobchádzaní nevnikli do povrchových vôd alebo do podzemných vôd alebo neohrozili ich kvalitu. Takýmito opatreniami sú  najmä
g)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
h)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
i)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
j)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
k)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
l)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.	Ú	Upravuje smernica 2006/118/ES – opatrenia sú transponované,viď tabuľku zhody pre túto smernicu Upravuje vodný zákon + nové znenie vyhl. 224/2005 – nové znenie 	
17
(4)	Ak nebudú prijaté kritériá podľa odseku 2 na úrovni spoločenstva, členské štáty zavedú vhodné kritériá najneskôr do piatich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.						Kritériá na národnej úrovni neboli prijaté	
17
(5)	Ak nebudú prijaté kritériá podľa odseku 4 na národnej úrovni, bude sa za počiatočný bod zvrátenia trendu považovať maximum zo 75% úrovne normy kvality ustanoveného platným právnym predpisom spoločenstva pre podzemnú vodu.						Trendy sa nerobili	
18
(1)	Komisia uverejní správu o zavádzaní tejto smernice najneskôr do 12 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice a následne každých šesť rokov a postúpi ju Európskemu parlamentu a rade.	n. a.				N		
18
(2)	Správa bude obsahovať:
(a)	zhodnotenie  pokroku v implementácii tejto smernice;
(b)	zhodnotenie stavu povrchovej vody a podzemnnej vody v spoločenstve vypracované v spolupráci s Európskou agentúrou pre životné prostredie;
(c)	prehľad plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia predložených v súlade s článkom 15, vrátane návrhov na zlepšenie budúcich plánov;
(d)	súhrn odoziev na každú správu alebo odporúčanie predložené komisii členskými štátmi v zmysle článku 12;
(e)	súhrn všetkých návrhov, obmedzujúcich opatrení a stratégií vypracovaných podľa článku 16;
(f)	súhrn odoziev na pripomienky Európskeho parlamentu a rady k predchádzajúcim správam o implementácii.	n. a.				N		
18
(3)	Komisia taktiež uverejní správu o pokroku v implementácii založenú na súhrnných správach členských štátov predkladaných podľa článku 15 (2) a predloží ju Európskemu parlamentu a členským štátom najneskôr do dvoch rokov od dátumov uvedených v článku 5 a 8.	n. a.				N		
18
(4)	V priebehu troch rokov od vydania každej správy podľa odseku 1 uverejní komisia priebežnú správu opisujúcu pokrok v implementácii na základe priebežných správ členských štátov podľa článku 15 (3). Túto predloží Európskemu parlamentu a rade.	n. a.				N		
18
(5)	Komisia zvolá podľa potreby, v súlade s cyklom podávania správ, konferenciu zainteresovaných strán jednotlivých členských štátov o vodnej politike spoločenstva, zameranú na pripomienkovanie správ komisie o implementácii a výmenu skúseností. 
Medzi účastníkmi by mali byť zástupcovia oprávnených orgánov, Európskeho parlamentu, mimovládnych organizácií, sociálnych a hospodárskych partnerov, spotrebiteľských organizácií, akademických a iných odborníkov.	n. a.				N		
19
(1)	Plány na budúce opatrenia spoločenstva
Komisia predloží raz ročne výboru uvedenému v článku 21 za účelom informácie  predbežný plán opatrení majúcich dopad na právnu úpravu týkajúcu sa vôd, ktoré plánuje navrhnúť v blízkej budúcnosti vrátane akýchkoľvek opatrení vyplývajúcich z návrhov, regulačných opatrení a stratégií vyvíjaných podľa článku 16. Prvú takúto prezentáciu urobí komisia najneskôr do dvoch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 	n. a.				N		
19
(1)	Komisia prehodnotí túto smernicu najneskôr do 19 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti a navrhne všetky  potrebné zmeny.	n. a.				N		
20
(1)	Technické úpravy smernice
Prílohy I, III a časť 1.3.6 prílohy V môžu byť prispôsobené vedecko-technickému pokroku v súlade s postupmi vymedzenými v článku 21, so  zreteľom na  obdobia prehodnocovania a aktualizácie plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa článku 13. V  prípade potreby môže komisia prijať usmernenia pre implementáciu Príloh II a V v súlade s postupmi vymedzenými v článku 21.	n. a.				N		
20
(2)	Pre účely prenosu a spracovania údajov, vrátane štatistických a kartografických dát, sa môžu pre účely odseku 1 ustanoviť technické formáty v súlade s postupmi  vymedzenými v článku 21.	n. a.				N		
21
(1)	Riadiaci výbor
Komisii bude nápomocný výbor (ďalej len ”výbor”)	n. a.				N		
21
(2)	V prípade odkazu na tento článok, budú uplatňované články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES s ohľadom na  ustanovenia článku 8 toho istého rozhodnutia.
Obdobie uvedené v článku 5(6) rozhodnutia 1999/468/ES bude ustanovené na tri mesiace.	n. a.				N		
21
(3)	Výbor prijme svoj rokovací poriadok.	n. a.				N		
22
(1)	S účinnosťou 7 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice sa ruší nasledovné:
-	Smernica 75/440/EHS zo 16. júna 1975 o požadovanej kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (),
-	Rozhodnutie rady 77/795/EHS z 12. decembra 1977 ustanovujúce  spoločný postup na výmenu informácií o kvalite sladkých povrchových vôd v spoločenstve (),
-	Smernica rady 79/869/EHS z 9. októbra 1979 o metódach merania, frekvencii odberov a analýzy  vzoriek povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch ().	n. a.				N		
22
(2)	S účinnosťou 13 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice sa ruší nasledovné:
-	Smernica rady 78/659/EHS z 18. júla 1978 o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie z dôvodu podpory života rýb (),
-	Smernica rady 79/923/EHS z 30. októbra 1979 o požadovanej kvalite vôd pre mäkkýšov (),
-	Smernica rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemnej vody pred znečistením spôsobeným určitými nebezpečnými látkami, 
-	Smernica 76/464/EHS, s výnimkou článku 6, ktorý bude zrušený k termínu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.	n. a.				N		
22
(3)	Pre smernicu 76/464/EHS budú platiť nasledujúce prechodné ustanovenia:
a)	zoznam prioritných  látok prijatých podľa článku 16 tejto smernice nahradí zoznam látok považovaných za prioritné v oznámení komisie z 22. júna 1982 postúpenom rade;
b)	na účely článku 7 smernice 76/464/EHS môžu členské štáty uplatniť princípy na identifikáciu problémov znečistenia a látok, ktoré ich zapríčiňujú, zavádzanie noriem kvality a prijímanie opatrení, ktoré sú uvedené v tejto smernici.	n. a.				N		
22
(4)	Environmentálne ciele uvedené v článku 4 a environmentálne normy kvality ustanovené v prílohe IX a následne podľa článku 16 (7), a  členskými štátmi podľa prílohy V pre látky, ktoré sa nenachádzajú v  zozname prioritných látok a podľa článku 16 (8) pokiaľ ide o prioritné látky, pre ktoré zatiaľ neboli stanovené normy spoločenstva, sa budú považovať za environmentálne normy kvality pre účely bodu 7 článku 2 a článku 10 smernice 96/61/ES.	n. a.				N		
22
(5)	Ak látka uvedená  v zozname prioritných látok prijatom podľa článku 16 nie je zahrnutá v prílohe VIII k tejto smernici alebo v prílohe III k smernici č. 96/61/ES, tieto prílohy sa doplnia o danú látku.	n. a.				N		
22
(6)	Environmentálne ciele stanovené v prvom pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia vyžadovanom touto smernicou pre útvary povrchových vôd budú uplatňovať normy kvality aspoň tak prísne ako sú tieto požadované pre uskutočnenie smernice 76/464/EHS.	n. a.				N		
23	Sankcie
Členské štáty stanovia sankcie za porušenie národných ustanovení prijatých v zmysle tejto smernice. Takto ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.	N	NZ	§ 74 a nasl.	Zodpovednosť za porušenie povinností	Ú		
24
(1)	Zavádzanie
1.	Najneskôr do 22. decembra 2003 nadobudnú v členských štátoch účinnosť zákony,   správne predpisy a  administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Členské štáty o tom budú okamžite informovať komisiu.
Tieto opatrenia prijaté členskými štátmi musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo k nim bude takýto odkaz pri ich oficiálnom zverejnení pripojený. Spôsob realizácie odkazu si stanovia členské štáty.	n. a.				N		
24
(2)	Členské štáty oboznámia komisiu so znením základných ustanovení vnútroštátnych zákonov, ktoré prijmú v oblasti riadiacej sa touto smernicou. Komisia o tom upovedomí ostatné členské štáty.	n. a.				N		
25	Účinnosť
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom zverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.	n. a.				N		
26	Adresáti
Táto smernica je adresovaná členským štátom	n. a.				N		
Pr. I	INFORMÁCIE POŽADOVANÉ PRE VYTVORENIE ZOZNAMU OPRÁVNENÝCH ORGÁNOV				Požadované údaje boli zaslané EK v Správe Slovenskej republiky spracovanej pre
Európsku Komisiu v súlade s 
Rámcovou smernicou o vode, článkom 3 a Prílohou I – jún 2004
	Ú		
Pr. II
	1. POVRCHOVÉ VODY
1.1.	Charakterizovanie typov útvarov povrchovej vody
Členské štáty identifikujú polohu a hranice útvarov povrchovej vody a vypracujú úvodnú charakteristiku všetkých takýchto útvarov v súlade s nasledujúcou metodikou. Členské štáty môžu pre účely spracovania tejto úvodnej charakteristiky zoskupiť vodné útvary povrchovej vody.
(i)	Útvary povrchovej vody budú  v rámci správneho územia povodia zaradené do jednej z týchto kategórií povrchovej vody - rieky, jazerá, brakické vody alebo pobrežné vody - alebo umelé útvary povrchovej vody alebo výrazne zmenené útvary povrchovej vody.
(ii)	Pre každú kategóriu povrchovej vody budú  príslušné útvary povrchovej vody v rámci správneho územia povodia  rozčlenené podľa typu. Tieto typy sú definované buď pomocou  „systému A“ alebo pomocou „systému B“ ustanovených časťou 1.2.
(iii)	Ak sa použije systém A, útvary povrchovej vody v správnom území povodia  sa najprv rozčlenia podľa príslušných ekoregiónov v súlade s geografickými oblasťami ustanovenými v časti 1.2 a zobrazenými na príslušnej mape v prílohe XI. Vodné útvary v každom ekoregióne sa  ďalej rozčlenia podľa typov útvarov povrchovej vody v súlade s deskriptormi uvedenými v tabuľkách pre systém A.
(iv)	Ak sa použije systém B, členské štáty musia dosiahnuť aspoň takú istú mieru rozčlenenia, aká by sa dosiahla pomocou systému A. Preto sa útvary povrchovej vody v správnom území povodia rozčlenia na typy s použitím hodnôt povinných deskriptorov a takých voliteľných deskriptorov  alebo kombinácie deskriptorov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie spoľahlivého odvodenia typovo špecifických biologických referenčných podmienok.
(v)	Rozčlenenie umelých a výrazne zmenených útvarov povrchovej vody sa vykoná v súlade s deskriptormi pre ktorúkoľvek kategóriu povrchovej vody, ktorá sa najviac približuje príslušnému výrazne zmenenému alebo umelému vodnému útvaru. 
(vi)	Členské štáty predložia komisii mapu alebo mapy geografickej polohy typov (vo formáte GIS) v súlade so stupňom diferenciácie požadovaným podľa systému A.
		Nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.

	§ 2
+
Príl.
1 bod A,
Príl.
2,9

	(1) Určením útvaru povrchovej vody je vymedzenie samostatnej a významnej časti povrchovej vody. Postup a kritériá na vymedzovanie útvarov povrchovej vody sú uvedené v prílohe č. 1. Zoznam útvarov povrchovej vody je uvedený v prílohe č. 2.

(2) Útvary povrchovej vody sa zaraďujú do kategórie
 a) rieky,
 b) rieky so zmenenou kategóriou, najmä nádrže a zdrže,
 c) jazerá.
(3) Rieka so zmenenou kategóriou je útvar vnútrozemskej povrchovej vody tečúcej alebo stojatej vody, ktorá vznikla takým zásahom ľudskej činnosti, ktorým sa zmenil charakter tečúcej vody na stojatú vodu alebo občas tečúcu vodu. 
        
(4) Na základe postupu pre vymedzovanie útvarov povrchovej vody podľa prílohy č.3   sa vodné útvary členia na 
a)	prirodzené útvary povrchovej vody, 
b)	umelé vodné útvary, 
c)	výrazne zmenené vodné útvary. 

Príloha č. 1- bod A
Príloha č. 2
Príloha č. 9

	Ú
	Upravuje nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z. 	
	1.2 Ekoregióny a typy útvarov povrchovej vody
		Nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.
	Príloha 1
Bod B	B. Kritériá na vymedzovanie útvarov povrchovej vody
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.	
	1.3 Ustanovenie typovo špecifických referenčných 	podmienok pre typy útvarov povrchovej vody		Nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.
	Príl.  11	Základné princípy určovania referenčných podmienok
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.	
	1.4.	Identifikácia vplyvov
Členské štáty budú zhromažďovať a spravovať informácie o type a veľkosti významných antropogénnych vplyvov, ktorým sú vystavené útvary povrchovej vody v každom správnom území povodia a to najmä nasledujúce.
Odhad a identifikácia významného znečistenia z bodových zdrojov, najmä látkami uvedenými v prílohe VIII, z mestských, priemyselných, poľnohospodárskych a iných zariadení a činností, okrem iného na základe informácií zhromaždených podľa:
(i)	článkov 15 a 17 smernice č. 91/271/EHS;
(ii)	článkov 19 a 15 smernice č. 96/61/ES ();
a na účely prvého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia:
(iii)	článku 11 smernice č. 76/464/EHS; a
(iv)	smerníc 75/440/ES, 76/160/EHS (), 78/659/EHS a 79/923/EHS ().
Odhad a identifikácia významného znečistenia z difúznych zdrojov, najmä látkami uvedenými v prílohe VIII, z mestských, priemyselných, poľnohospodárskych a iných zariadení a činností, okrem iného, na základe informácií zhromaždených podľa:
(i)	článkov 3, 5 a 6 smernice č. 91/676/EHS ();
(ii)	článkov 7 a 17 smernice č. 91/414/EHS;
(iii)	smernice č. 98/8/ES;
a na účely prvého plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia:
(iv)	smerníc 75/440/EHS, 76/160/EHS, 76/464/EHS, 78/659/EHS a 79/923/EHS.
Odhad a identifikácia významného odberu vody pre mestské, priemyselné, poľnohospodárske a iné použitie, vrátane sezónnej premenlivosti, celkovej ročnej potreby a strát vody v rozvodných systémoch.
Odhad a identifikácia dopadu výraznej regulácie vodného toku, vrátane prevodu vody a odvedenia vody, na celkové prietokové charakteristiky a vodnú bilanciu,
Identifikácia výrazných morfologických zmien vodných útvarov.
Odhad a identifikácia iných významných antropogénnych dopadov na stav povrchových vôd.
Odhad spôsobu využívania územia, vrátane identifikácie hlavných mestských, priemyselných a poľnohospodárskych oblastí a kde je to relevantné, rybárskych oblastí a lesov.
1.5.	Vyhodnotenie dopadov
Členské štáty budú, na vyššie uvedené vplyvy, vyhodnocovať citlivosť stavu povrchovej vody útvarov.

Členské štáty využijú  zhromaždené informácie a každú ďalšiu relevantnú informáciu, vrátane údajov z monitorovania životného prostredia, ktoré majú k dispozícii, na vypracovanie hodnotenia možnosti vzniku situácie, že útvary povrchových vôd v správnom území povodia nesplnia environmentálne ciele kvality stanovené pre ne podľa článku 4. Členské štáty môžu využiť ako pomôcku pri takomto hodnotení metódy modelovania. 
Pre útvary identifikované ako rizikové s ohľadom na možnosť nesplnenia cieľov kvality životného prostredia sa v relevantných prípadoch vykoná dopĺňajúca charakterizácia na optimalizáciu ako návrhu programov monitorovania požadovaných podľa článku 8, tak aj programov opatrení požadovaných podľa článku 11.		Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z	§ 5
O 9

§ 5
O 7
P c)

§ 5
O 11	Zhodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd a identifikácia predbežných vodohospodárskych problémov  
(9) Významnými vplyvmi ľudskej činnosti na útvary povrchovej vody podľa odseku 7 písm. a) sú 
a) významné znečistenie z bodových zdrojov, najmä látkami uvedenými v prílohe č. 1 zákona,  z mestských, priemyselných, poľnohospodárskych a iných zariadení a činností, 
b)  významné znečistenie z difúznych zdrojov, najmä látkami uvedenými v prílohe č. 1 zákona,  z mestských, priemyselných, poľnohospodárskych a iných zariadení  a činností, 
c) významný odber vody pre mestské, priemyselné, poľnohospodárske a iné použitie vrátane sezónnej premenlivosti, celkovej ročnej potreby a strát vody v rozvodných systémoch,
d)	dopad  výraznej regulácie vodného toku, vrátane prevodu vody a odvedenia vody, na celkové prietokové charakteristiky a vodnú bilanciu,
e)	identifikácia výrazných morfologických zmien útvarov povrchovej vody,
f)	identifikácia iných významných dopadov vplyvu ľudskej činnosti na stav povrchových vôd a
g)	odhad spôsobu využívania územia vrátane identifikácie hlavných mestských, priemyselných a poľnohospodárskych oblastí, a kde je to potrebné aj  rybárskych oblastí a lesov.

c) vyhodnotenie dopadov významných vplyvov ľudskej činnosti, pričom sa hodnotí citlivosť stavu útvarov povrchovej vody a útvarov podzemnej vody voči identifikovaným vplyvom; ak ide o  útvar podzemnej vody,  okrem vplyvov ľudskej činnosti na podzemnú vodu  sa vyhodnocujú aj dôsledky/dopady zmien úrovne hladiny  podzemnej vody a dopad vplyvu znečistenia na kvalitu podzemnej vody.  
(11) Výsledky analýzy vplyvov ľudskej činnosti a ich dopadov poskytujú informácie najmä pre
a)	hodnotenie rizík z nedosiahnutia environmentálnych cieľov,
b)	monitorovacie programy,
c)	identifikáciu predbežných vodohospodárskych problémov, 
d)	programy opatrení.	Ú	Upravuje nové znenie Vyhl. 244/2005
	
Pr. II
 	2. PODZEMNÉ VODY
							
	2.1. 	Úvodný popis
2.2.	Ďalší popis
2.3.	Prehľad dopadu antropogénnej činnosti na 	podzemné vody
2.4.	Prehľad dopadu zmien úrovne hladiny 	podzemných vôd
2.5.	Prehľad dopadu znečistenia na kvalitu 	podzemnej vody		Nové znenievyhl.
221/2005
	Príl. 4

	Kritériá na vymedzovanie a charakterizáciu útvarov podzemnej vody

	Ú	Upravuje nové znenie  vyhl.
221/2005 Z.z.

	
Pr. III	EKONOMICKÁ ANALÝZA
Ekonomická analýza bude obsahovať dostatok informácií o dostatočnej podrobnosti (so zreteľom na náklady spojené so zberom príslušných údajov) na to, aby:
a)	sa spracovali príslušné výpočty potrebné na zohľadnenie princípu návratnosti nákladov za vodohospodárske služby podľa článku 9, pri zohľadnení dlhodobej prognózy dodávky a potreby vody v správnom území povodia a tam, kde  je to potrebné:
-	odhady objemu, cien a nákladov spojených s vodohospodárskymi službami, a 
-	odhady príslušných investícií, vrátane prognóz takýchto investícií;
b)	sa posúdila nákladovo najefektívnejšia kombinácia opatrení týkajúcich sa využívania vody, ktoré majú byť zahrnuté do programu opatrení podľa článku 11 na základe odhadov potenciálnych nákladov na takéto opatrenia.
		Z
+
Nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.	§ 3
P b),
c), d)
+
príl. 2 bod 6
Vyhl.
224/2005
	b)	zhodnotenie úrovne návratnosti nákladov za vodohospodárske služby, ktoré zahŕňa  najmä 
1. hodnotenie stavu vodohospodárskych služieb, pri zohľadnení dlhodobej prognózy dodávky a potreby vody v správnom území povodia a tam, kde  je to potrebné aj odhady objemu, cien a nákladov spojených s vodohospodárskymi službami a odhady  investícií,  
2.	  úhradu nákladov za vodohospodárske služby, vrátane finančných nákladov, environmentálnych nákladov a nákladov na zdroje,
3.	   inštitucionálnu štruktúru pre návratnosť nákladov, ktorú tvorí štruktúra cien a sadzieb, dotácie a krížové dotácie a  
4.	   hodnotenie príspevkov hlavných užívaní vody, rozčlenených aspoň na priemysel, poľnohospodárstvo a domácnosti, k nákladom za vodohospodárske služby,
c)	analýzu nákladovej efektívnosti, pri ktorej sa zhromažďujú a porovnávajú údaje o potenciálnych nákladoch na rozhodujúce opatrenia týkajúce sa nakladania s vodami, ktoré majú byť zahrnuté do programu opatrení.  Na základe zistených potenciálnych nákladov na takéto opatrenia, sa určí nákladovo najefektívnejšia kombinácia opatrení,
d)	návrh postupu a opatrení na doplnenie chýbajúcich informácií a poznatkov na prípravu a vypracovanie ekonomickej analýzy, ktoré boli zistené pri charakterizovaní správneho územia povodia, alebo ktoré sa môžu objaviť pri vykonávaní analýzy nákladovej efektívnosti.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl. 224/2005 Z.z.
	
Pr. IV	CHRÁNENÉ OBLASTI
1.	Register chránených oblastí vyžadovaný podľa článku 6 bude zahŕňať tieto typy chránených oblastí:
(i)	oblasti ustanovené pre odber vody pre ľudskú spotrebu podľa článku 7;
(ii)	oblasti ustanovené pre ochranu hospodársky významných vodných druhov;
(iii)	vodné útvary ustanovené ako rekreačné vody, vrátane oblastí ustanovených ako vody na kúpanie podľa smernice 76/160/EHS;
(iv)	oblasti citlivé na živiny, vrátane oblastí ustanovených ako citlivé podľa smernice 91/676/EHS  a oblasti ustanovené ako citlivé oblasti podľa smernice 91/271/EHS; a
(v)	oblasti ustanovené pre ochranu stanovíšť alebo druhov, kde je udržiavanie alebo zlepšovanie stavu vody dôležitým faktorom pri ich ochrane, vrátane príslušných miest Natura 2000 ustanovených podľa smernice 92/43/EHS () a smernice 79/409/EHS ().

2.	Súhrn informácií v registri požadovanom ako súčasť plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia bude zahŕňať mapy znázorňujúce umiestnenie každej chránenej oblasti a popis právnych predpisov  spoločenstva, národných alebo miestnych právnych predpisov, podľa ktorých boli tieto oblasti ustanovené.

1.		Nové znenievyhl. 224/2005 Z.z.	Príl. 2 bod 3 	3.	Register chránených území  
       Register chránených území zahŕňa  mapy  chránených oblastí a popis právnych predpisov  spoločenstva, národných alebo miestnych právnych predpisov, podľa ktorých boli tieto oblasti určené, v členení na: 
3.1 Chránené oblasti určené na odbery vôd pre  pitnú vodu,
3.2 Chránené oblasti určené pre ochranu hospodársky významných vodných druhov,
3.3 Chránené oblasti s vodou vhodnou na  kúpanie, 
3.4   Chránené oblasti citlivé na nutrienty,
3.5 Chránené oblasti určené pre ochranu živočíšnych druhov a ich biotopov. 
	Ú	Upravuje nové znenie vyhl.
224/2005 Z.z. príloha 2 bod 3  	
Pr.
V	1.	Stav povrchovej vody
1.1.  Kvalitatívne prvky pre klasifikáciu kologického
stavu
1.2. Normatívne definície klasifikácií ekologického stavu
1.3. Monitorovanie ekologického stavu a chemického stavu povrchových vôd
1.4.	Klasifikácia a prezentácia ekologického stavu

		Nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.	§ 14
O 2 
P a),b),
c)

O 3
P a),b)
c)

Príl. 10, 12, 

§ 6
O
Príl. 5, 6, 7,

§ 17
O 1, 3 až 8

	(1) Stav útvarov povrchovej vody sa hodnotí samostatne pre každú kategóriu útvarov povrchovej vody.

(2) Ekologický stav riek sa hodnotí
a) biologickými prvkami kvality, ktorými sú najmä zloženie a početnosť vodnej flóry – fytoplanktón, fytobentosu a makrofytov, zloženie a početnosť fauny bentických bezstavovcov a zloženie, početnosť a veková štruktúra fauny rýb,
b) hydromorfologickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky, ktorými sú najmä hydrologický režim, veľkosť a dynamika prietoku, interakcia s útvarmi povrchovej vody a útvarmi podzemnej vody, priechodnosť riek a morfologické podmienky, medzi ktoré patria premenlivosť hĺbky a šírky koryta rieky, štruktúra a substrát koryta rieky a štruktúra príbrežného pásma,
c) fyzikálno-chemickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky, ktorými sú najmä teplotný režim, kyslíkový režim, celková mineralizácia, neutralizačná kapacita, nutrienty a chemickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky kvality, ktorými sú syntetické a nesyntetické špecifické znečisťujúce látky relevantné pre Slovensko. 

(3) Ekologický stav útvarov povrchových vôd so zmenenou katagóriou sa hodnotí
a) biologickými prvkami kvality, ktorými sú najmä zloženie, početnosť a biomasa fytoplanktónu, zloženie a početnosť inej vodnej flóry - fytobentosu a makrofytov, zloženie a početnosť fauny bentických bezstavovcov a zloženie, početnosť a veková štruktúra fauny rýb, 
b) hydromorfologickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky, ktorými sú najmä hydrologický režim, veľkosť a dynamika toku vody, interakcia s útvarmi povrchovej vody a útvarmi podzemnej vody, čas zdržania a morfologické podmienky, medzi ktoré patria premenlivosť hĺbky jazera, množstvo, štruktúra a substrát dna jazera a štruktúra brehu jazera, 
c) fyzikálno-chemickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky, ktorými sú  najmä teplotný režim, kyslíkový režim, celková mineralizácia, neutralizačná kapacita, nutrienty a chemickými prvkami kvality podporujúcimi biologické prvky kvality, ktorými sú syntetické a nesyntetické špecifické znečisťujúce látky relevantné pre Slovensko. 

 (11) Chemický stav útvarov povrchovej vody sa hodnotí na základe posúdenia súladu zistených koncentrácií prioritných látok s environmentálnymi normami kvality určenými pre tieto látky. Postup hodnotenia chemického stavu útvarov povrchových vôd je uvedený v osobitnom predpise.
Monitorovanie povrchových vôd
 (1) Monitorovanie povrchových vôd sa člení na monitorovanie
a) základné, 
b) prevádzkové, 
c) prieskumné, 
d) chránených území. 

(2) Základné monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom základných monitorovacích sietí. Cieľom základného monitorovania je najmä
a) zisťovanie režimu, množstva, kvality povrchových vôd a stavu útvarov povrchových vôd,
b) zisťovanie dlhodobých zmien prírodných podmienok a zmien spôsobených ľudskou  činnosťou. 
c) doplnenie a potvrdenie platnosti postupu hodnotenia vplyvov na povrchové vody, 
d) navrhovanie budúcich monitorovacích programov.
(3) Prevádzkové monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom účelových sietí. Cieľom prevádzkového monitorovania je najmä
a) zisťovanie a overovanie stavu tých útvarov povrchovej vody, ktoré boli identifikované ako rizikové z hľadiska nedosiahnutia ich environmentálnych cieľov,
b) sledovanie a vyhodnocovanie zmien stavu útvarov povrchovej vody, ktoré vyplynú z realizácie programov opatrení,
c) sledovanie množstva a kvality povrchovej vody a ich ovplyvňovanie pri nakladaní s vodami podľa § 17 ods. 1 písm. d) zákona, 
d) sledovanie množstva a kvality povrchovej vody pre vodnú bilanciu, 
e) sledovanie množstva a kvality povrchovej vody na zabezpečenie výkonu činností správy vodných tokov a manažmentu povodí.

(4) Prieskumné monitorovanie sa vykonáva prostredníctvom účelových sietí. Cieľom prieskumného monitorovania je najmä zistenie
a) neznámej príčiny zhoršenia ukazovateľov sledovaných vo vodnom prostredí, 
b) príčiny nedosiahnutia environmentálnych cieľov útvaru povrchovej vody alebo útvarov povrchovej vody, ak základné monitorovanie preukáže, že environmentálne ciele určené pre útvar povrchovej vody sa pravdepodobne nedosiahnu a prevádzkové monitorovanie sa ešte nezačalo,
c) rozsahu a dôsledkov mimoriadneho zhoršenia kvality alebo mimoriadneho ohrozenia kvality povrchovej vody.
 
(5) Monitorovaním chránených území sa monitorujú 
a) územia podľa § 5 ods. 1 písm. c) prvého až ôsmeho bodu zákona, 
b) útvary povrchovej vody tvoriace chránené oblasti stanovíšť a výskytu rastlinných druhov a živočíšnych druhov priamo závislých od vody. 
(6) Prevádzkové monitorovanie povrchových vôd možno upraviť aj v priebehu platnosti Vodného plánu Slovenska v miestach, kde sa vplyv ľudskej činnosti významne zmenil. 
(1) Prezentácia stavu útvarov povrchovej vody, sa člení na prezentáciu
a) ekologického stavu, 
b) ekologického potenciálu, 
c) chemického stavu.

(3) Pre každé správne územie povodia a čiastkové povodia sa vypracúvajú mapy hodnotenia ekologického stavu a chemického stavu útvarov povrchovej vody a ekologického potenciálu výrazne zmenených vodných útvarov a umelých vodných útvarov podľa prílohy č. 13.
(4) Vodné útvary povrchovej vody, kde sa dobrý ekologický stav alebo dobrý ekologický potenciál nedosiahol z dôvodu prekročenia environmentálnej normy kvality jednej alebo viacerých syntetických a nesyntetických špecifických látok relevantných pre Slovensko, ktoré boli stanovené pre tento útvar povrchovej vody, sa v mapách označia čiernymi bodmi.

(5) Na základe výsledkov hodnotenia kvantitatívneho stavu podzemnej vody podľa § 16  ods. 2 až 5 sa spracujú mapy vyhodnotenia kvantitatívneho stavu príslušného útvaru alebo skupiny útvarov podzemnej vody. Dobrý kvantitatívny stav sa vyznačí zelenou farbou a nevyhovujúci kvantitatívny stav sa vyznačí červenou farbou.
(6) Na základe výsledkov hodnotenia chemického stavu podzemnej vody podľa § 16  ods. 6 až 8 sa výsledky získané z jednotlivých monitorovacích miest v útvare podzemnej vody spoločne vyhodnotia ako celok. Dobrý chemický stav sa vyznačí na mapách zelenou farbou a nevyhovujúci chemický stav sa vyznačí červenou farbou.
(7) V útvaroch podzemnej vody sa miesta, ktoré vykazujú významný a trvalo stúpajúci trend koncentrácií niektorej znečisťujúcej látky, vyznačia na mape hodnotenia chemického stavu podzemnej vody čiernymi bodmi. Zmena tohto trendu sa na mape v zistenom mieste vyznačí modrým bodom.
(8) Súčasťou Vodného plánu Slovenska sú mapy hodnotenia kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemnej vody územne príslušných k daným správnym územiam povodí a čiastkovým povodiam a mapy hodnotenia stavu a potenciálu povrchových vodných útvarov v členení na čiastkové povodia.

Prílohy
10.Normatívne definície klasifikácie ekologického stavu útvarov povrchovej vody
12. Kritériá klasifikácie ekologického potenciálu výraznezmenených vodných útvarov a umelých vodných útvarov
13. Prezentácia stavu útvarov povrchovej vody
8. Určenie spoľahlivosti hodnotenia ekologického a chemického stavu a ekologického potenciálu útvarov povrchových vôd
7. Minimálna frekvencia monitorovnia prvkov kvality pre hodnotenie stavu a kvality povrchových vôd
6. Ukazovatele monitorovania stavu útvarov povrchovej vody a. rieky
5. Zásady výberu reprezentatívnych odberových miest

		Upravuje nové znenie vyhl.
221/2005 Z.z.	
Pr. V	2. PODZEMNÁ VODA
2.1.	Kvantitatívny stav podzemnej vody
2.2.	Monitorovanie kvantitatívneho stavu 	podzemnej vody
2.3.Chemický stav podzemnej vody
2.4.Monitorovanie chemického stavu podzemnej vody
2.5.Prezentácia stavu podzemných vôd
		Nové znenie vyhl. 221/2005 Z.z.	§ 16
O 2 až 5

§ 16
O 1,2

§ 11
O 1,2,
3, 4

§ 17
O 2, 5 až 8

§ 16
O 6 až 8

§ 7
O 3 až

§ 9
O 3 až
8

§ 11 
O 5 až
8

§ 17
O 6 až
8

	(2) Hodnotenie kvantitatívneho stavu útvarov podzemnej vody je posúdenie dlhodobého využívania zdrojov podzemnej vody k určeným využiteľným množstvám podzemnej vody) v útvare podzemnej vody alebo jeho časti. 
(3) Za hodnotenie kvantitatívneho stavu útvarov podzemnej vody sa považuje i hodnotenie dlhodobých zmien výdatnosti prameňov a úrovne hladiny podzemnej vody alebo hodnotenie využívania zdroja podzemnej vody v nadväznosti na odporúčané odberné množstvá a odporúčané zníženia hladiny podzemnej vody tohto zdroja získané na základe výsledkov hydrogeologického prieskumu.
(4) Na základe zisteného kvantitatívneho stavu útvarov podzemnej vody sa vykonáva vyhodnotenie útvaru podzemnej vody alebo skupiny útvarov podzemnej vody. Kvantitatívny stav útvarov podzemnej vody sa člení na 
a) dobrý kvantitatívny stav, 
b) nevyhovujúci kvantitatívny stav.
 (5) Dobrý kvantitatívny stav je stav, keď sú splnené tieto požiadavky
a) využiteľné množstvá podzemnej vody a využiteľné kapacity zdrojov podzemnej vody v útvare podzemnej vody nie sú prevýšené dlhodobým priemerným ročným odoberaným množstvom podzemnej vody a keď nedochádza k dlhodobým poklesom hladín podzemnej vody v miestach odberov podzemnej vody, 
b) v útvaroch podzemnej vody alebo v ich častiach nedochádza k poklesom hladín podzemnej vody alebo k výdatnosti prameňov vplyvom odberov podzemnej vody pod prípustné hodnoty schválené na využívanie týchto vodných zdrojov, 
c) úroveň hladiny podzemnej vody nepodlieha takým zmenám spôsobeným ľudskou činnosťou, ktoré by mali za následok nedosiahnutie environmentálnych cieľov určených pre útvary povrchovej vody, zhoršenie stavu podzemnej vody alebo poškodenie suchozemských ekosystémov, ktoré priamo závisia od útvaru podzemnej vody, 
d) zmeny úrovne hladiny podzemnej vody a z nich vyplývajúce zmeny smeru prúdenia podzemnej vody sa vyskytujú len dočasne alebo trvalo v priestorovo ohraničenej oblasti za predpokladu, že nespôsobujú trvalý a jasne identifikovateľný trend poklesu úrovne hladiny podzemnej vody presahujúcej túto skôr ohraničenú oblasť, 
e) zmeny smeru prúdenia podzemnej vody spôsobené vplyvom ľudskej činnosti nespôsobujú jasne identifikovateľný prienik znečisťujúcich látok do podzemnej vody a zmenu kvality podzemnej vody v porovnaní s jej kvalitou pred vplyvom ľudskej činnosti.
(1) Monitorovanie kvantity podzemných vôd sa vykonáva v dostatočnom počte reprezentatívnych monitorovacích miest na meranie hladiny podzemných vôd, výdatnosti prameňov a teploty podzemných vôd v každom útvare podzemnej vody pri zohľadnení krátkodobej a dlhodobej premenlivosti dopĺňania útvarov podzemnej vody a spôsobov využívania podzemnej vody.
(2) Monitorovanie kvantity podzemných vôd podľa odseku 1 sa musí primerane rozšíriť v útvare podzemnej vody,
a) ktorý nedosahuje určené enviromenntálne ciele, alebo bol identifikovaný ako rizikový z hľadiska ich nedosiahnutia,
b) kde podzemná voda prúdi cez hranicu susediaceho štátu, pričom je potrebné zabezpečiť dostatočný počet monitorovacích bodov na odhadnutie smeru prúdenia a prietoku podzemnej vody cez hranicu členského štátu.

(1) Frekvencia monitorovania ukazovateľov na hodnotenie množstva, kvality, režimu a stavu podzemných vôd je súčasťou schváleného programu monitorovania vôd. Frekvencie monitorovania sa navrhujú tak, aby sa dosiahol prijateľný stupeň spoľahlivosti a presnosti. Odhady spoľahlivosti a presnosti daného monitorovacieho systému sa uvedú vo Vodnom pláne Slovenska.
(2) Sledovanie ukazovateľov monitorovania kvantity podzemných vôd sa vykonáva najmenej raz za týždeň.
(3) Frekvencia kvantitatívneho monitorovania útvarov podzemnej vody identifikovaných ako rizikové z hľadiska nedosiahnutia environmentálnych cieľov musí zabezpečiť dostatočné množstvo údajov a informácií na vyhodnotenie dôsledkov nakladania s vodami a na hodnotenie režimu podzemnej vody a jeho zmien.
(4) Frekvencia kvantitatívneho monitorovania útvarov podzemnej vody, ktorých podzemná voda prúdi cez hranicu štátu, musí zabezpečiť dostatočné množstvo údajov a informácií na vyhodnotenie smeru prúdenia a prietoku podzemnej vody cez hranicu štátu.
 (2) Prezentácia stavu útvarov podzemnej vody sa člení na prezentáciu
a) kvantitatívneho stavu, 
b) chemického stavu.

 (5) Na základe výsledkov hodnotenia kvantitatívneho stavu podzemnej vody podľa § 16  ods. 2 až 5 sa spracujú mapy vyhodnotenia kvantitatívneho stavu príslušného útvaru alebo skupiny útvarov podzemnej vody. Dobrý kvantitatívny stav sa vyznačí zelenou farbou a nevyhovujúci kvantitatívny stav sa vyznačí červenou farbou.
(6) Na základe výsledkov hodnotenia chemického stavu podzemnej vody podľa § 16  ods. 6 až 8 sa výsledky získané z jednotlivých monitorovacích miest v útvare podzemnej vody spoločne vyhodnotia ako celok. Dobrý chemický stav sa vyznačí na mapách zelenou farbou a nevyhovujúci chemický stav sa vyznačí červenou farbou.
(7) V útvaroch podzemnej vody sa miesta, ktoré vykazujú významný a trvalo stúpajúci trend koncentrácií niektorej znečisťujúcej látky, vyznačia na mape hodnotenia chemického stavu podzemnej vody čiernymi bodmi. Zmena tohto trendu sa na mape v zistenom mieste vyznačí modrým bodom.
(8) Súčasťou Vodného plánu Slovenska sú mapy hodnotenia kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemnej vody územne príslušných k daným správnym územiam povodí a čiastkovým povodiam a mapy hodnotenia stavu a potenciálu povrchových vodných útvarov v členení na čiastkové povodia.
(6) Pri hodnotení chemického stavu podzemnej vody sa posudzuje
a) koncentrácia znečisťujúcich látok, 
b) vodivosť (celková mineralizácia).

 (7) Na základe zisteného chemického stavu podzemnej vody sa vykonáva vyhodnotenie útvaru podzemnej vody alebo skupiny útvarov podzemnej vody a hodnotenie kvality podzemnej vody vo vzťahu k vplyvom pôsobiacim na kvalitu podzemných vôd a vo vzťahu k užívaniu vôd. Chemický stav podzemnej vody sa člení na 
a) dobrý chemický stav, 
b) nevyhovujúci chemický stav.

 (8) Dobrý chemický stav je stav, keď chemické zloženie útvaru podzemnej vody spĺňa tieto podmienky
a)  koncentrácie znečisťujúcich látok
1. nevykazujú žiadne vplyvy prieniku znečisťujúcich látok do podzemnej vody, 
2. nevedú k nedosiahnutiu environmentálnych cieľov určených pre útvary povrchovej vody, k významnému zhoršeniu ekologickej alebo chemickej kvality takýchto útvarov a k žiadnemu významnému poškodeniu suchozemských ekosystémov priamo závislých od útvaru podzemnej vody, 
b) zmeny dlhodobých hodnôt celkovej mineralizácie podzemnej vody nenaznačujú prienik znečisťujúcich látok do útvarov podzemnej vody.

(3) Cieľom základného monitorovania kvality podzemných vôd je zabezpečenie údajov na 
a) hodnotenie kvality podzemných vôd,
b) hodnotenie využiteľných množstiev podzemných vôd,
c) hodnotenie chemického stavu útvaru alebo skupín útvarov podzemných vôd,
d) hodnotenie dlhodobých zmien prírodných podmienok
e) cielené hodnotenie dôsledkov vplyvov ľudskej činnosti na kvalitu podzemných vôd, chemický stavu útvaru alebo skupín útvarov podzemnej vody a na overenie postupov hodnotenia chemického stavu, 
f) navrhovanie monitorovacích programov, 
g) účely vodnej bilancie.

      (4) Cieľom prevádzkového monitorovania kvality podzemných vôd je zabezpečenie údajov na určenie
a) chemického stavu útvarov podzemnej vody alebo ich skupín, ktoré boli identifikované ako rizikové z hľadiska nesplnenia environmentálnych cieľov, 
b) prítomnosti dlhodobého stúpajúceho trendu koncentrácie znečisťujúcej látky, ktorý bol spôsobený vplyvmi ľudskej činnosti a pre identifikáciu obratu týchto trendov.

 (5) Monitorovaním chránených území sa monitorujú územia podľa § 5 ods. 1 písm. c) štvrtého, piateho, siedmeho a ôsmeho bodu zákona.

(3) Základné monitorovanie podzemných vôd, ktoré je súčasťou monitorovania kvality podzemných vôd, sa vykonáva na základe charakterizácie a vyhodnotenia vplyvov ľudskej činnosti a ich dopadov na kvalitu podzemných vôd v správnych územiach povodí v trvaní najmenej jedného roka počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje Vodný plán Slovenska. V útvaroch podzemných vôd, v ktorých sa predchádzajúcim monitorovaním preukázal dobrý chemický stav a ktoré súčasne nie sú vystavené vplyvom, ktoré by mohli zmeniť ich chemický stav na nevyhovujúci, sa základné monitorovanie podzemnej vody vykonáva v trvaní najmenej jedného roka počas obdobia, na ktoré sa vzťahujú tri po sebe nasledujúce Vodné plány Slovenska.

(4) Základné monitorovanie podzemných vôd sa vykonáva na účely hodnotenia kvality podzemných vôd, vodnej bilancie, doplnenia a overenia výsledkov hodnotenia dôsledkov ľudskej činnosti na kvalitu podzemných vôd a získania informácií na hodnotenie dlhodobých trendov kvality podzemných vôd vyplývajúcich zo zmien prírodných podmienok a z ľudskej činnosti v dostatočnom počte monitorovacích miest v útvaroch podzemnej vody 
a) identifikovaných ako rizikové z hľadiska nedosiahnutia environmentálnych cieľov, 
b)  poskytujúcich viac ako 100 m3 vody za deň,
c)  presahujúcich hranice štátu,
d) ak sa v nich nevykonávalo základné monitorovanie počas predchádzajúceho obdobia, na ktoré sa vzťahovali dva po sebe nasledujúce Vodné plány Slovenska. 

(5) Základným monitorovaním podzemnej vody sa sledujú
a) obsah kyslíka, pH, vodivosť, dusičnany a amónne ióny vo všetkých vybraných útvaroch podzemnej vody podľa odseku 4),
b) ukazovatele uvedené v písmene a) a ukazovatele, ktoré sú indikatívne pre pôsobenie vplyvov, ktorým sú daný útvar alebo útvary podzemnej vody vystavené, v útvaroch podzemnej vody identifikovaných ako rizikové z hľadiska nedosiahnutia environmentálnych cieľov, 
c) ukazovatele uvedené v písmene b) a ukazovatele závislé od prúdenia podzemnej vody, ktoré sú relevantné pre všetky spôsoby využívania podzemnej vody, v útvaroch podzemnej vody presahujúcich hranice štátu.

(6) Prevádzkové monitorovanie podzemných vôd, ktoré je súčasťou monitorovania kvality podzemných vôd, sa vykonáva vo všetkých útvaroch alebo v skupinách útvarov podzemnej vody, ktoré sú na základe ich charakterizácie, vyhodnotenia vplyvov a výsledkov základného monitorovania identifikované ako rizikové z hľadiska nedosiahnutia určených environmentálnych cieľov. Výber monitorovacích miest odráža aj zabezpečenie reprezentatívnosti získaných monitorovaných údajov pre celý útvar alebo skupinu útvarov podzemnej vody.

(7) Prevádzkové monitorovanie podzemných vôd sa vykonáva v obdobiach medzi programami základného monitorovania podzemnej vody na účel
a) klasifikácie chemického stavu všetkých útvarov alebo skupín útvarov podzemnej vody uvedených v odseku 6),
b) stanovenia prítomnosti každého dlhodobo stúpajúceho trendu koncentrácie znečisťujúcej látky vyvolaného vplyvmi ľudskej činnosti.

(8) Prevádzkovým monitorovaním podzemnej vody sa sledujú ukazovatele, ktoré sú indikatívne pre pôsobenie vplyvov, ktorým sú daný útvar alebo útvary podzemnej vody vystavené.

(5) Monitorovacia sieť na monitorovanie kvality podzemných vôd sa navrhuje tak, aby výsledky monitorovania poskytovali prehľad o kvalite podzemnej vody v každej oblasti povodia a zároveň odhalili dlhodobé vzostupné trendy koncentrácií znečisťujúcich látok podmienené ľudskou činnosťou.
(6) Pre základné monitorovanie ako súčasti monitorovania kvality podzemnej vody je frekvencia monitorovania ukazovateľov podľa § 10 ods. 2 a 3 taká, aby sa získali dostatočné informácie na spoľahlivé vyhodnotenie stavu príslušného ukazovateľa na splnenie cieľov základného monitorovania podľa § 6 ods. 2.
(7) Prevádzkové monitorovanie ako súčasť monitorovania kvality podzemnej vody sa uskutočňuje v období medzi základnými monitorovaniami podľa § 8 ods. 5, s frekvenciou dostatočnou na splnenie cieľov prevádzkového monitorovania podľa § 6 ods. 3  najmenej raz za rok.
(8) Výsledky základného monitorovania a prevádzkového monitorovania podzemnej vody sa použijú aj na identifikáciu dlhodobých trendov koncentrácií znečisťujúcich látok a na identifikáciu ich zmien. 
(6) Na základe výsledkov hodnotenia chemického stavu podzemnej vody podľa § 16  ods. 6 až 8 sa výsledky získané z jednotlivých monitorovacích miest v útvare podzemnej vody spoločne vyhodnotia ako celok. Dobrý chemický stav sa vyznačí na mapách zelenou farbou a nevyhovujúci chemický stav sa vyznačí červenou farbou.
(7) V útvaroch podzemnej vody sa miesta, ktoré vykazujú významný a trvalo stúpajúci trend koncentrácií niektorej znečisťujúcej látky, vyznačia na mape hodnotenia chemického stavu podzemnej vody čiernymi bodmi. Zmena tohto trendu sa na mape v zistenom mieste vyznačí modrým bodom.
(8) Súčasťou Vodného plánu Slovenska sú mapy hodnotenia kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemnej vody územne príslušných k daným správnym územiam povodí a čiastkovým povodiam a mapy hodnotenia stavu a potenciálu povrchových vodných útvarov v členení na čiastkové povodia		Upravuje nové znenie vyhlášky 221/2005 Z. z.	
Pr. VI	ZOZNAM OPATRENÍ, KTORÉ TREBA ZAHRNÚŤ DO PROGRAMOV OPATRENÍ
ČASŤ A
Opatrenia vyžadované podľa týchto smerníc:
(i)	Smernica  76/160/EHS o vode na kúpanie ;
(ii)	Smernica  79/409/EHS o vtákoch ();
(iii)	Smernica 80/778/EHS o pitnej vode v znení  smernice 98/83/ES;
(iv)	Smernica  96/82/EC o vážnych haváriách (Seveso) ();
(v)	Smernica  85/337/EHS o hodnotení  vplyvov na životné prostredie ();
(vi)	Smernica 86/278/EHS o čistiarenských kaloch ();
(vii)	Smernica  91/271/EHS o  čistení mestských   odpadových vôd;
(viii)	Smernica  91/414/EHS o výrobkoch na ochranu rastlín;
(ix)	Smernica  91/676/EHS o dusičnanoch;
(x)	Smernica  92/43/EHS o habitátoch();
(xi)	Smernica 96/61/ES o regulácii integrovanej prevencie znečistenia.

ČASŤ B
Nižšie je uvedený  otvorený zoznam doplnkových opatrení, ktoré si členské štáty môžu vybrať a prijať pre  každé  správne územie povodia  ako súčasť programu opatrení požadovaných podľa článku 11 (4);
i.	legislatívne nástroje
ii.	administratívne nástroje
iii.	ekonomické alebo fiškálne nástroje
iv.	uzavreté environmentálne dohody 
v.	regulácia emisií
vi.	kódexy správnej praxe
vii.	obnova a  revitalizácia mokradí  
viii.	regulácia odberov vody
ix.	opatrenia na riadenie potreby, okrem iného podpora prispôsobenej poľnohospodárskej výroby ako je pestovanie plodín s nízkymi požiadavkami na vodu  v oblastiach postihnutých suchom
x.	opatrenia zamerané na účinnosť a opätovné  využitie, okrem iného podpora priemyselných technológií s efektívnou spotrebou vody a úsporných metód zavlažovania
xi.	stavebné  projekty
xii.	odsoľovacie zariadenia 
xiii.	sanačné projekty  
xiv.	umelé dopĺňanie kolektora podzemnej vody
xv.	vzdelávacie projekty 
xvi.	výskumné, vývojové a demonštračné projekty

xvii.	iné vhodné opatrenia	N	Nové znenievyhl. 224/2005 Z.z.	Príl.3 
Bod 1  
+
Príl. 4
	ZOZNAM ZÁKLADNÝCH OPATRENÍ  

1.Opatrenia podľa právnych predpisov Európskeho  spoločenstva v oblasti životného prostredia 
1.1  Smernica  76/160/EHS o kvalite vody určenej na kúpanie.
1.2 Smernica  79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva.
1.3    Smernica 80/778/EHS týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu v znení  smernice 98/83/ES o kvalite vody určenej pre ľudskú spotrebu.  
1.4 Smernica  96/82/EC o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií vrátane nebezpečných látok (Seveso).
  1.5   Smernica  85/337/EHS o vyhodnocovaní efektov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. 
1.6   Smernica 86/278/EHS o ochrane životného prostredia, predovšetkým pôdy v prípade, ak sa používajú kanalizačné kaly v poľnohospodárstve.
1.7    Smernica 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd.
1.8    Smernica  91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh.
1.9  Smernica  91/676/EHS o ochrane vodných zdrojov pred znečistením dusičnanmi pochádzajúcimi z poľnohospodárstva.
1.10  Smernica  92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov.
1.11 Smernica  96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia.  

ZOZNAM DOPLNKOVYCH OPATRENÍ
Doplnkovými opatreniami sú najmä

2.	Legislatívne nástroje.
3.	Administratívne nástroje.
4.	Ekonomické alebo finančné nástroje.
5.	Uzavreté environmentálne dohody. 
6.	Regulácia vypúšťaných látok/emisií.
7.	Kódexy správnej praxe.
8.	Obnova a  revitalizácia mokradí.
9.	Regulácia odberov vody.
10.	Opatrenia na riadenie  spotreby a potreby vody, zamerané okrem iného na podporu poľnohospodárskej výroby prispôsobenej daným pomerom, napríklad pestovanie plodín s nízkymi požiadavkami na vodu  v oblastiach postihnutých suchom.
11.	Opatrenia zamerané na zvýšenie účinnosti a opätovné  využitie vody, okrem iného tiež na podporu priemyselných technológií s efektívnou spotrebou vody a úsporných metód zavlažovania.
12.	Stavebné  projekty.
13.	Sanačné projekty.  
14.	Umelé dopĺňanie kolektora podzemnej vody.
15.	Vzdelávacie projekty. 
16.	Výskumné, vývojové a demonštračné projekty.
17.	Iné vhodné opatrenia.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhlášky 224/2005 Z.z.
Príloha č. 3 a 4 	
Pr. VII	PLÁNY VODOHOSPODÁRSKEHO MANAŽMENTU POVODIA
PLÁNY VODOHOSPODÁRSKEHO MANAŽMENTU POVODIA
A.	Plány vodohospodárskeho manažmentu povodia zahŕňajú tieto prvky:
1.	všeobecný popis charakteristík správneho územia povodia podľa článku 5 a prílohy II. Popis bude obsahovať:
1.1.	pre povrchové vody:
-	zmapovanie polohy a hraníc vodných útvarov,
-	zmapovanie ekoregiónov a typov útvarov povrchovej vody v  povodí,
-	určenie referenčných podmienok pre typy útvarov povrchovej vody;
1.2.	pre podzemné vody:
-	zmapovanie polohy a hraníc útvarov podzemnej vody;
2.	súhrn významných vplyvov a dopadov ľudskej činnosti na stav povrchovej  a podzemnej vody  vrátane:
-	odhadu znečistenia z bodových zdrojov,
-	odhadu znečistenia z difúznych  zdrojov, vrátane popisu využívania územia,
-	odhadu vplyvov pôsobiacich na kvantitatívny stav vody, vrátane odberov,
-	analýzy iných dopadov ľudskej činnosti na stav vody;
3.	identifikáciu a zmapovanie chránených oblastí podľa  požiadaviek článku 6 a prílohy IV;
4.	mapu monitorovacích sietí vytvorených  pre účely článku 8 a prílohy V a  mapovú prezentáciu výsledkov monitorovacích programov uskutočňovaných podľa týchto ustanovení za účelom zistenia  stavu:
4.1.	povrchovej vody (ekologický a chemický stav);
4.2.	podzemnej vody (chemický a kvantitatívny stav);
4.3.	chránených oblastí;
5.	zoznam environmentálnych cieľov stanovených podľa článku 4 pre povrchové vody, podzemné vody a chránené oblasti,  obsahujúci predovšetkým zoznam  prípadov,  keď sa použil článok 4(4), (5), (6) a (7), ako aj súvisiace informácie požadované podľa tohoto článku;
6.	súhrn ekonomickej analýzy využívania vody požadovanej podľa článku 5 a prílohy III;
7.	súhrn programu alebo programov opatrení prijatých podľa článku 11, vrátane spôsobov, pomocou ktorých sa majú dosiahnuť ciele stanovené podľa článku 4:
7.1.	súhrn opatrení potrebných na implementáciu právnych predpisov  spoločenstva v oblasti  ochrany vody;
7.2.	správu o praktických krokoch a opatreniach prijatých za účelom  uplatnenia princípu úhrady nákladov za využívanie vody v súlade s článkom 9;
7.3.	súhrn opatrení prijatých na splnenie požiadaviek článku 7;
7.4.	súhrn regulácií odberu a vzdúvania vody, vrátane odkazov na zoznamy  a identifikácie prípadov, v ktorých sa urobili výnimky na základe článku 11(3) (e);
7.5.	súhrn regulácií vypúšťania  znečistenia z bodových zdrojov a iných činností, ktoré majú  dopad na stav vody v súlade s ustanoveniami článku 11 (3) (g) a 11 (3) (i);
7.6.	identifikáciu prípadov, keď bolo povolené priame vypúšťanie do podzemnej vody  v súlade s ustanoveniami článku 11(3) (j);

7.7.	súhrn opatrení prijatých v súlade s článkom 16 o prioritných látkach;

7.8.	súhrn opatrení prijatých na prevenciu alebo zníženie dôsledkov prípadov havarijného znečistenia;
7.9.	súhrn opatrení prijatých podľa článku 11 (5) pre vodné útvary, ktoré pravdepodobne nedosiahnu ciele stanovené v článku 4;

7.10.	podrobnosti o doplnkových opatreniach, ktoré sú identifikované ako potrebné na splnenie stanovených   environmentálnych cieľov;
7.11.	podrobnosti o opatreniach prijatých na zabránenie zvýšenia znečistenia   morských vôd  v súlade s   článkom 11 (6);
8.	zoznam všetkých podrobnejších programov a plánov vodohospodárskeho manažmentu vypracovaných pre dané správne územie povodia, ktoré sa týkajú jednotlivých čiastkových povodí, sektorov, problémov alebo typov vôd spolu so súhrnom ich obsahu;
9.	súhrn opatrení  prijatých na informovanie  verejnosti a konzultácií s verejnosťou, ich výsledkov a zmien uskutočnených na ich základe v pláne;
10.	zoznam oprávnených orgánov v súlade s prílohou I;
11.	kontaktné miesta  a postupy na získanie podkladovej dokumentácie a informácií uvedených v článku 14 (1), a najmä podrobností o regulačných opatreniach prijatých v súlade s článkom 11 (3) (g) a 11 (3) (i) a o aktuálnych údajoch z monitorovania získaných  v súlade s článkom 8 a prílohou V.

B. Prvá aktualizácia plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia a všetky ďalšie aktualizácie budú taktiež obsahovať:
1.	súhrn všetkých zmien alebo aktualizácií uskutočnených od uverejnenia predchádzajúcej verzie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia, vrátane súhrnu vyhodnotení, ktoré sa majú urobiť podľa článku 4 (4), (5), (6) a (7);
2.	hodnotenie pokroku dosiahnutého pri plnení environmentálnych cieľov, vrátane prezentácie výsledkov monitorovania za obdobie predchádzajúceho plánu v mapovej forme a objasnenia u všetkých environmentálnych cieľov, ktoré sa nedosiahli;
3.	súhrn a objasnenie všetkých opatrení predpokladaných v predchádzajúcej verzii plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia, ktoré sa nerealizovali;
4.súhrn všetkých dodatočných  predbežných opatrení prijatých podľa článku 11 (5) od uverejnenia  predchádzajúcej verzie plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia	N		Príl. 2
Vyhl. 224/2005

§ 6
O 2 vyhl. 224/2005	Základný obsah plánu mANAžMENTU  povodia

1.  Všeobecné charakteristiky povodia
1.1.  Charakterizácia povodia
1.1.1. Geografická charakteristika  povodia.
1.2. Charakterizácia útvarov povrchových vôd
1.2.1. Útvary povrchovej vody (prirodzené, výrazne zmenené, umelé) a ich mapové zobrazenie,
1.2.2. Ekoregióny a typy útvarov povrchovej vody v  povodí a ich mapové zobrazenie,
1.2.3. Referenčné podmienky pre typy útvarov povrchovej vody, 
1.3. Charakterizácia útvarov podzemných vôd
1.3.1. Útvary podzemnej vody a ich mapového zobrazenia.
2.	Súhrn významných vplyvov a dopadov ľudskej činnosti na stav povrchovej  a podzemnej vody  
2.1. Odhad znečistenia z bodových zdrojov,
2.2. Odhad znečistenie z difúznych  zdrojov, vrátane popisu využívania územia,
2.3. Odhad vplyvov pôsobiacich na kvantitatívny stav vody, vrátane odberov,
2.4. Analýzy iných dopadov ľudskej činnosti na stav vody.
3.	Register chránených území  
Register chránených území zahŕňa  mapy  chránených oblastí a popis právnych predpisov  spoločenstva, národných alebo miestnych právnych predpisov, podľa ktorých boli tieto oblasti určené, v členení na: 
3.1 Chránené oblasti určené na odbery vôd pre  pitnú vodu,
3.2 Chránené oblasti určené pre ochranu hospodársky významných vodných druhov,
3.3 Chránené oblasti s vodou vhodnou na  kúpanie, 
3.4 Chránené oblasti citlivé na nutrienty,
3.5 Chránené oblasti určené pre ochranu živočíšnych druhov a ich biotopov. 
4.    Hodnotenie stavu vôd
Súčasťou hodnotenia stavu vôd je mapové zobrazenie monitorovacích sietí a mapové zobrazenie výsledkov hodnotenia stavu vôd v členení na:
4.1. Povrchové vody (ekologický a chemický stav), 
4.2. Podzemné vody (chemický a kvantitatívny stav),
4.3. Chránené územia.
5. Zoznam environmentálnych cieľov a výnimiek
Zoznam environmentálnych cieľov stanovených na dosiahnutie dobrého stavu vôd do roku 2015 obsahuje  prípady,   kedy boli 
a)	predĺžený termín za účelom postupného dosahovania cieľov a vysvetlenie dôvodov,  
b)	určené menej prísne environmentálne ciele a vysvetlenie dôvodov, 
c)	dočasné  zhoršenie stavu vôd v dôsledku výnimočných prírodných vplyvov alebo iných nepredvídaných okolností, najmä povodní, dlhodobého sucha alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd v dôsledku havárií, vrátane podmienok, za ktorých môžu byť okolnosti označené za nepredvídateľné alebo mimoriadne, vrátane príslušných indikátorov,  
d)	neúspechy, pri ktorých nedôjde k porušeniu  v dosiahnutí dobrého stavu podzemných vôd, dobrého ekologického stavu alebo dobrého ekologického potenciálu pre povrchové vody, podzemné vody a chránené oblasti,
v členení pre:
5.1 Povrchové vody
5.2 Podzemné vody
5.3 Chránené územia
6. Ekonomická analýza využitia vôd	
Ekonomická analýza  (so zreteľom na náklady spojené so zberom príslušných údajov)  obsahujúca dostatočne podrobné informácie na 
(a)	spracovanie výpočtov potrebných na zohľadnenie princípu návratnosti nákladov za vodohospodárske služby podľa § 78a zákona  pri zohľadnení dlhodobých prognóz dodávky a spotreby vody v správnom území povodia a tam, kde je to potrebné:
- odhady objemu, cien a nákladov spojených s vodohospodárskymi službami, a 
     - odhady príslušných investícií, vrátane prognóz takýchto investícií,
(b)	posúdenie  nákladovo najefektívnejšej kombinácie opatrení týkajúcich sa využívania vody, ktoré majú byť zahrnuté do programu opatrení na základe odhadov potenciálnych nákladov na takéto opatrenia.
7.  Súhrn programov opatrení
Súhrn programu alebo programov opatrení zahŕňa aj spôsoby, pomocou ktorých sa majú dosiahnuť  stanovené environmentálne ciele. Program opatrení obsahuje: 
7.1.súhrn opatrení potrebných na implementáciu právnych predpisov  spoločenstva v oblasti  ochrany vôd,
7.2.správu o praktických krokoch a opatreniach prijatých za účelom  uplatnenia princípu úhrady nákladov za využívanie vôd,
7.3.súhrn opatrení prijatých na splnenie požiadaviek na vodné útvary využívané na odber pitnej vody alebo s ktorými sa uvažuje s využitím na tento účel a na ochranu vodárenských zdrojov;
7.4.súhrn opatrení na reguláciu odberov a vzdúvania vôd, vrátane odkazov na ich registre  a identifikácia prípadov, v ktorých sa urobili výnimky  ( v súlade s bodom 5 Prílohy č.3),
7.5.súhrn opatrení na obmedzenie znečistenia vypúšťaného z bodových zdrojov a iných činností, ktoré majú  dopad na stav vôd (v súlade s bodmi 7 a 9 Prílohy č. 3 ),
7.6.	identifikáciu prípadov, keď bolo povolené priame vypúšťanie do podzemnej vody  (v súlade s bodom 10 Prílohy č.3),
7.7.	súhrn opatrení prijatých v súlade so stratégiou na zabránenie znečisťovania vôd prioritnými látkami v súlade s bodom 15 Prílohy č. 3,
7.8.	súhrn opatrení prijatých na prevenciu alebo zníženie dôsledkov prípadov havarijného znečistenia,
7.9.	súhrn opatrení prijatých  pre vodné útvary, pre  ktoré  výsledky monitorovania alebo iné údaje naznačujú, že pravdepodobne nedosiahnu stanovené environmentálne ciele,
7.10.podrobnosti o doplnkových opatreniach, ktoré sú identifikované ako potrebné na splnenie stanovených   environmentálnych cieľov,
7.11.podrobnosti o opatreniach prijatých na zabránenie zvýšenia znečistenia povrchových vôd  v súlade s   § 15 ods. 3 zákona. 
8. Register ďalších podrobnejších programov a plánov pre danú oblasť povodia, týkajúcich sa najmä čiastkových povodí, sektorov, problémov alebo typov vodných útvarov vrátane zhrnutia ich obsahu
9.	Opatrenia  prijaté na informovanie  verejnosti a konzultácie s verejnosťou, ich výsledky a zmeny uskutočnené na ich základe v pláne
10.  Zoznam oprávnených orgánov
10.1	Názov a adresa príslušného orgánu – úradný názov a adresa orgánu ustanoveného podľa § 11 ods. 2 zákona,
10.2	Právny štatút príslušného orgánu – popis právneho štatútu príslušného orgánu a v relevantných prípadoch súhrn alebo kópia jeho stanov, zakladajúcej listiny alebo zodpovedajúceho právneho dokumentu,
10.3	Oblasť pôsobnosti – popis právnej a administratívnej pôsobnosti každého príslušného orgánu a jeho úlohy v každom správnom území povodia,
10.4	Členstvo – ak príslušný orgán vykonáva funkciu koordinačného orgánu iných príslušných orgánov, vyžaduje sa zoznam týchto orgánov spolu so súhrnom inštitucionálnych vzťahov ustanovených na zabezpečenie koordinácie,
10.5	Medzinárodné vzťahy – ak správne územie povodia zaberá  územie viac ako jedného členského štátu alebo zahŕňa územie nečlenských štátov, vyžaduje sa súhrn inštitucionálnych vzťahov ustanovených na zabezpečenie koordinácie.
11.	Kontaktné miesta a postupy na získanie podkladovej dokumentácie a informácií použitých pri spracovaní návrhu plánu v súlade s § 13 ods.4 zákona a  najmä podrobností o regulačných opatreniach prijatých v súlade  s bodmi 7 a 9 Prílohy č. 3  a o aktuálnych údajoch z monitorovania stavu vôd.

(2) Prvá aktualizácia plánu manažmentu povodia a všetky ďalšie aktualizácie budú  okrem základného obsahu plánu manažmentu povodia uvedeného v prílohe 2 obsahovať aj 

a)	súhrn všetkých zmien alebo aktualizácií uskutočnených od uverejnenia predchádzajúceho plánu manažmentu povodia, vrátane súhrnu vyhodnotení, ktoré sa majú vykonať podľa § 16 odseku 8 zákona,

b)	hodnotenie pokroku dosiahnutého pri plnení environmentálnych cieľov, vrátane prezentácie výsledkov monitorovania za obdobie predchádzajúceho plánu manažmentu povodia v mapovej forme a pri všetkých environmentálnych cieľoch, ktoré sa nedosiahli objasnenie príčin,

c)	súhrn a objasnenie nezrealizovaných opatrení predpokladaných v predchádzajúcom pláne manažmentu povodia,

d)	súhrn všetkých dodatočných predbežných opatrení prijatých podľa § 16 odseku 7 zákona od uverejnenia predchádzajúceho plánu manažmentu povodia.
	Ú	Upravuje nové znenie vyhlášky 224/2005 Z.z

príloha č. 2

Upravuje nové znenie
vyhlášky 224/2005 Z.z.

	
Pr. VIII	INDIKATÍVNY ZOZNAM HLAVNÝCH ZNEČISŤUJÚ-CICH LÁTOK
1.	Organohalogénové zlúčeniny a látky, ktoré môžu vytvárať takéto zlúčeniny vo vodnom prostredí.
2.	Organofosforové zlúčeniny.
3.	Organocínové zlúčeniny.
4.	Látky a prípravky alebo produkty ich rozkladu,  ktoré majú dokázateľné karcinogénne alebo mutagénne vlastnosti, alebo vlastnosti, ktoré môžu vo vodnom prostredí, alebo prostredníctvom vodného prostredia ovplyvniť tvorbu steroidov  štítnej žľazy, alebo iné endokrinné  funkcie. 
5.	Ťažko odbúrateľné uhľovodíky a ťažko odbúrateľné a biologicky akumulovateľné organické toxické látky.
6.	Kyanidy.
7.	Kovy a ich zlúčeniny.
8.	Arzén a jeho zlúčeniny.
9.	Biocídy a prostriedky  na ochranu rastlín.
10.	Nerozpustné látky.
11.	Látky, ktoré prispievajú k eutrofizácii (najmä dusičnany a fosforečnany).
12.	Látky, ktoré majú nepriaznivý účinok na kyslíkovú rovnováhu (merateľné pomocou ukazovateľov   BSK, CHSK, atď.).	N	NZ	Príl. 1	ZOZNAM SKUPÍN OBZVLÁŠŤ ŠKODLIVÝCH LÁTOK, ŠKODLIVÝCH LÁTOK A IM PRÍBUZNÝCH LÁTOK
ZOZNAM I
Obzvlášť škodlivé látky
Obzvlášť škodlivé  látky sú látky,  ktoré patria k  skupinám látok vybraných   hlavne  na   základe  ich   toxicity,  rozložiteľnosti a bioakumulácie,  s výnimkou  tých, ktoré  sú biologicky  neškodné alebo sa rýchlo menia na látky biologicky neškodné:
1. Organohalogénové zlúčeniny a látky,  ktoré môžu vytvárať takéto  zlúčeniny vo vodnom prostredí
2. Organické zlúčeniny fosforu
3. Organické zlúčeniny cínu
4. Látky, ktoré  majú vo vodnom prostredí  alebo pôsobením vodného prostredia karcinogénne, mutagénne alebo teratogénne účinky
5. Ortuť a jej zlúčeniny
6. Kadmium a jeho zlúčeniny
7. Perzistentné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu
8. Kyanidy
9. Perzistentné  syntetické látky,  ktoré môžu  plávať na hladine, zostávať  v  suspenzii  alebo  klesať   ku  dnu  a  ktoré  môžu zamedzovať akékoľvek použitie vôd

ZOZNAM II
Škodlivé látky
Škodlivé  látky sú  jednotlivé látky  a skupiny  látok, ktoré majú škodlivý  vplyv  na  vodné  prostredie;  tento  vplyv  však  možno obmedziť  na danú  oblasť  v  závislosti od  charakteru recipienta a miesta, v ktorom sa tieto látky vypúšťajú:
1. Polokovy, kovy a ich zlúčeniny
   1. Zinok                                11. Cín
   2. Meď                                  12. Bárium
   3. Nikel                                13. Berýlium
   4. Chróm                                14. Bór
   5. Olovo                                15. Urán
   6. Selén                                16. Vanád
   7. Arzén                                17. Kobalt
   8. Antimón                              18. Tálium
   9. Molybdén                             19. Telúr
  10. Titán                                20. Striebro
2. Biocídy  a ich  deriváty, ktoré  nie sú  uvedené medzi obzvlášť škodlivými látkami a im príbuznými látkami
3. Látky,  ktoré  majú  škodlivý  vplyv  na  chuť, alebo pach vody a zlúčeniny spôsobujúce vznik takých látok vo vode
4. Toxické alebo perzistentné organické zlúčeniny kremíka a látky, ktoré môžu  spôsobiť vznik takých  látok vo vodách,  s výnimkou tých,  ktoré sú  biologicky neškodné  alebo sa  vo vode  rýchlo menia na neškodné látky
5. Rozložiteľné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu
6. Fluoridy
7. Látky,  ktoré majú  nepriaznivý vplyv  na rovnováhu  kyslíka vo vode (merané  ako ukazovatele BSK5  a CHSK), a  tie, ktoré môžu  prispieť   k   eutrofizácii   (predovšetkým   zlúčeniny  dusíka a fosforu)
8. Silážne  šťavy, priemyselné  a organické  hnojivá a  ich tekuté zložky	Ú		
Pr. IX	HODNOTY EMISNÝCH LIMITOV A ENVIRONMEN-TÁLNE NORMY KVALITY
”Prípustné hodnoty” a ”kvalitatívne ciele” stanovené podľa smerníc prijatých na základe smernice 6/464/EHS sa budú pre účely tejto smernice považovať za hodnoty emisných limitov a environmentálne normy kvality. Sú stanovené v týchto smerniciach:
(i)	Smernica o vypúšťaní ortuti (82/176/EHS) ();
(ii)	Smernica o vypúšťaní kadmia (83/513/EHS) ());
(iii)	Smernica o ortuti (84/156/EHS) ();
(iv)	Smernica o vypúšťaní hexachlórocyklohexánu (84/491/EHS) (); a
(v)	Smernica o vypúšťaní nebezpečných látok (86/280/EHS) ().	N	491/2002	Príl. 7	ŠPECIFICKÉ OPATRENIA PRE OBZVLÁŠŤ ŠKODLIVÉ LÁTKY
Zoznam látok zo skupín látok uvedených v zozname I. prílohy č. 1 zákona č.  184/2002 Z.z. (ďalej  len "látky podľa  zoznamu"), na ktoré sa vzťahujú špecifické opatrenia uvedené v častiach A až C:
ortuť
kadmium
hexachlórcyklohexán - HCH
tetrachlórmetán (chlorid uhličitý)
DDT
pentachlórfenol - PCP
aldrin, dieldrin, endrin a isodrin
hexachlórbenzén - HCB
hexachlórbutadién - HCBD
trichlórmetán (chloroform)
1,2-dichlóretán - EDC
trichlóretén (trichlóretylén) - TCE
tetrachlóretén (perchlóretylén) - PCE
trichlórbenzén - TCB	Ú		
Pr. X	PRIORITNÉ LÁTKY							
Pr. XI	MAPA A
Systém A: Ekoregióny   riek a jazier
MAPA B
Systém A: 
Ekoregióny brakických a pobrežných vôd