Informácia o plnení  dlhodobej koncepcie činnosti Generálneho sekretariátu
pre zahraničných Slovákov za rok 2003  

	Dlhodobá koncepcia činnosti Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov Úradu vlády SR bola vypracovaná na základe  požiadaviek  predstaviteľov krajanských spolkov a organizácií v zahraničí a v súlade so strategickými cieľmi a zámermi Slovenskej republiky v oblasti realizácie štátnej politiky vo vzťahu k Slovákom v zahraničí a s Ústavou Slovenskej republiky. Do návrhu koncepcie boli zapracované  odporúčania delegovaných účastníkov Stálych konferencií Slovenská republika a zahraniční Slováci z rokov 1999 a 2000 a pri jej tvorbe boli rešpektované európske prístupy k riešeniu otázok národnostných menšín a migrantov. Dlhodobú koncepciu činnosti GSZS vláda SR prerokovala a schválila svojím uznesením č. 438  zo dňa 24. apríla 2002 a uložila splnomocnencovi vlády SR pre zahraničných Slovákov zabezpečovať úlohy, ktoré z nej vyplývajú.  

	V roku 2003 plnil Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov v rámci dlhodobej koncepcie úlohy v nasledovných oblastiach:

1.	Výkon štátnej politiky vo vzťahu k slovenským menšinám a komunitám v zahraničí

Pri  výkone štátnej politiky vo vzťahu k Slovákom v zahraničí vychádzal GSZS zo základných právnych noriem, dokumentov, vyhlásení a programov /Ústava SR, Programové vyhlásenie vlády SR, Deklarácia NR SR/ definujúcich a zastávajúcich princíp, podľa ktorého problematika slovenských menšín a komunít v zahraničí patrí k trvalým prioritám štátnopolitických záujmov Slovenskej republiky a podľa ktorého sú Slováci v zahraničí uznávaní za integrálnu súčasť slovenského národa. Deklarovaná štátna politika v tejto oblasti sa z hľadiska jej reálneho výkonu zintenzívnila a prehĺbila. Pri realizovaní jednotlivých krokov zameraných na podporu slovenských komunít v zahraničí sa pri tom vychádzalo z  pravidla rovnakého prístupu k zahraničným Slovákom bez rozdielu rasy, pohlavia, náboženstva, straníckej a politickej príslušnosti, resp. bez diferenciácie krajín, v ktorých žijú. Politika štátu v oblasti spolupráce so Slovákmi v zahraničí sa pri tom realizovala s jednotným cieľom tak, aby je praktický výkon bol porovnateľný s politikou štátu k národnostným menšinám, ktoré žijú na území Slovenskej republiky.

2.	Koordinačná činnosť

Jednou z hlavných úloh, ktorú GSZS priebežne napĺňa, je jeho koordinačná činnosť vo vzťahu k ústredným orgánom štátnej správy a ďalším inštitúciám na Slovensku, ktoré sa parciálne venujú problematike zahraničných Slovákov. Koordinačná činnosť je evidentná aj vo vzťahu k slovenským spolkom a organizáciám v zahraničí, pri napĺňaní programu rokovaní stálych expertných pracovných komisií, pri organizovaní najvýznamnejších podujatí GSZS – Stálej konferencie k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci a Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike, pri zabezpečovaní zasadnutí Generálnej rady Svetového združenia Slovákov v zahraničí,  pri podieľaní sa na príprave jednotlivých akcií Slovákov v zahraničí na území Slovenskej republiky a pod. 
Jednou z foriem priamej koordinačnej práce GSZS v predmetnej oblasti boli pravidelné zasadnutia medzirezortných pracovných komisií (Komisia pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, Medzirezortná expertná pracovná skupina k príprave zákona o štátnej politike Slovenskej republiky vo vzťahu k Slovákom v zahraničí, Medzirezortný výbor k príprave Dní zahraničných Slovákov), ktoré riešia rôzne okruhy otázok v jednotlivých oblastiach činnosti GSZS, posudzujú projekty krajanov uchádzajúcich sa o podporu z rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR, posudzujú stanoviská jednotlivých rezortov k predkladaným materiálom na rokovanie vlády SR, podieľajú sa na príprave významných podujatí, ktorých hlavným organizátorom je GSZS a pod.. 
Na základe uznesenia vlády SR č. 438/2002, bod B. 8 sa splnomocnenec a zástupcovia GSZS zúčastňovali na zasadnutiach komisií a špecializovaných pracovných skupín zameraných na riešenie otázok spojených so zahraničnými Slovákmi (bilaterálne medzivládne slovensko - ukrajinské, poľské, maďarské, rumunské komisie pre národnostné menšiny, kultúrne, vedecké a školské styky, Komisia podprogramu MK SR Projekty na pomoc krajanom, Komisia MŠ SR pre výber uchádzačov o vládne štipendium v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na štúdium v Slovenskej republike).
Na zabezpečovanie úloh a koordináciu činností v krajanskej problematike spolupracoval GSZS okrem príslušných rezortov aj s Kanceláriou prezidenta Slovenskej republiky a s Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky a v prípade potreby predkladal príslušným kanceláriám stanoviská a podklady k problematike Slovákov v zahraničí.
Osobitnú časť predstavovala činnosť zameraná na samosprávne orgány s dôrazom na súčasný stav spolupráce obcí a miest so slovenskými menšinami a komunitami v zahraničí. 
Okrem koordinačnej práce zameranej na jednotlivé rezorty venoval GSZS značnú pozornosť spolupráci so slovenskými vedeckými, výskumnými, múzejnými a spoločenskými organizáciami, ktorých činnosť zasahuje do problematiky Slovákov v zahraničí. V roku 2003 bola splnomocnencom zriadená Komisia kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí. Komisia plní úlohu poradného, koordinačného, konzultačného a iniciatívneho orgánu v oblasti vedy a výskumu, záchrany a využívania kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí a skladá sa zo zástupcov GSZS, Slovenskej akadémie vied, Slovenskej národnej knižnice, Slovenského národného archívu, Slovenského národného múzea a Matice slovenskej.
K aktuálne riešeným úlohám zriaďuje GSZS aj dočasné pracovné komisie. V roku 2003 začala pracovať dočasná komisia s cieľom zostavenia publikácie Krajanská nedeľa, pripravovanej k 30. výročiu účinkovania krajanských folklórnych súborov na Folklórnych slávnostiach pod Poľanou v Detve.  

3.	Legislatívna činnosť

Hlavnou úlohou v oblasti vnútornej legislatívy zostáva i naďalej prijatie komplexnej právnej normy týkajúcej sa vzťahov Slovenskej republiky k Slovákom v zahraničí, s pracovným názvom Zákon o štátnej politike Slovenskej republiky vo vzťahu k Slovákom v zahraničí, ktorá bude v súlade s právom Európskej únie. K príprave nového zákona sa pristupuje vzhľadom na výsledky dlhodobejšieho monitoringu nedostatkov zákona č. 70/1997 o zahraničných Slovákoch, ktoré vyplynuli z jeho uplatňovania v praxi, vzhľadom na záväzky SR stanovené v priebehu negociačného procesu pre vstup do Európskej únie a najmä vzhľadom na potreby a požiadavky permanentne deklarované Slovákmi v zahraničí. V roku 2002 bola zostavená pri GSZS medzirezortná expertná skupina (MZV SR, MS SR, MV SR, MŠ SR, MH SR, MK SR, MDPaT SR, ÚV SR) k príprave tzv. veľkej novely zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na základe zhodnotenia účinnosti uvedeného zákona a jeho perspektívy komisia navrhla vypracovanie nového zákona, týkajúceho sa štátnej politiky a starostlivosti Slovenskej republiky o zahraničných Slovákov. V priebehu roka 2003 bol spracovaný náčrt koncepcie a legislatívneho zámeru a pracovná podoba prvej a druhej verzie paragrafovaného znenia. Návrh nového zákona bol navrhnutý na zaradenie do Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004. 
S cieľom kvalitného výkonu politiky Slovenskej republiky v krajanskej oblasti bude potrebné upraviť a novelizovať aj ďalšie zákony a normy, ktorých oblasť pôsobenia sa týka aj Slovákov v zahraničí, a tým  ovplyvňuje aj vzťahy so Slovenskom.
V oblasti medzinárodnej legislatívy GSZS sledoval najmä legislatívu európskych krajín v súvislosti so vzťahmi materských štátov ku svojim menšinám a komunitám v zahraničí. Súčasne analyzoval a vyhodnocoval systém právnej úpravy postavenia slovenských menšín a komunít a reálnych podmienok uplatňovania občianskych a národnostných práv v štátoch, v ktorých žijú.

4.	Starostlivosť Slovenskej republiky o Slovákov v zahraničí

Projekty na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí

Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov zabezpečoval v roku 2003 grantový systém pre poskytovanie dotácií fyzickým a právnickým osobám na krytie aktivít zahraničných Slovákov. Výška finančných prostriedkov, účelovo viazaných v rozpočte Úradu vlády SR na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, predstavovala na rok 2003 sumu 2 650 000,- Sk. V roku 2003 bolo na GSZS doručených 204 žiadostí o dotácie zo 17 krajín v celkovej požadovanej sume 22 592 962,- Sk. Na základe podrobnej analýzy všetkých doručených projektov, ktorú vypracovali pracovníci GSZS, členovia medzirezortnej Komisie pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí zloženej zo zástupcov ministerstiev a Úradu vlády SR zvážili priority a odporučili udeliť dotácie vybraným projektom. Zoznam predložených žiadostí a udelených dotácií jednotlivým subjektom v zahraničí bol po ich schválení splnomocnencom zverejnený na internetovej stránke Úradu vlády SR (GSZS).

Komplexné programy pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí

Uznesením vlády SR bol GSZS zaviazaný predložiť do septembra 2003 na rokovanie vlády SR materiál „Komplexné programy pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí“. Materiál bol v požadovanom termíne spracovaný a v súčasnosti čaká na svoje predloženie na rokovanie vlády SR v nadväznosti na schválenie štátneho rozpočtu SR na rok 2004. Tento koncepčný materiál dlhodobého charakteru, ktorý je výsledkom dvojročnej intenzívnej spolupráce GSZS s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí, vychádza z cieľov a dlhodobej stratégie vzťahov SR so Slovákmi v zahraničí a zároveň z hlbokej analýzy súčasného stavu jednotlivých komunít a perspektív ich vývoja do budúcnosti. Materiál pozostáva z individuálnych programov koncipovaných pre jednotlivé krajiny, v ktorých krajania žijú. Jednotlivé programy  rešpektujú možnosti Slovenskej republiky, vymedzujú významovú hierarchiu a určujú priority z hľadiska potrieb rozvoja základných životných funkcií danej komunity. Programy vychádzajú z poznatkov získaných z pracovných rokovaní stálych expertných pracovných komisií, z poznatkov získaných počas zahraničných pracovných ciest pracovníkov GSZS a zástupcov zainteresovaných ministerstiev, z rokovaní, konzultácií a požiadaviek zástupcov krajanských spolkov a organizácií. Komplexné programy pomoci a starostlivosti vytyčujú predovšetkým prioritné dlhodobé ciele a sú východiskovým materiálom pre prípravu Vykonávacích ročných plánov pre rok 2004, ktoré budú bližšie a podrobnejšie definovať priority stanovené v oblasti starostlivosti SR o Slovákov v zahraničí pre budúci rok.

Stále expertné pracovné komisie

Od januára 2003 začal GSZS realizovať pracovné rokovania so zástupcami krajanských komunít na platforme stálych expertných pracovných komisií (ďalej len SEPK), ktoré pozostávajú zo zástupcov GSZS, zástupcov komunity príslušnej krajiny a v prípade potreby aj zo zástupcov jednotlivých rezortov. SEPK-y sa stali bázou pre pravidelnú komunikáciu, získavanie a výmenu informácií, mapovanie stavu slovenských krajanských komunít, stanovenie priorít pomoci SR a vyhodnocovanie účinnosti starostlivosti zo strany SR. Cieľom ich činnosti je optimalizovať, skvalitniť a zefektívniť poskytovanú pomoc Slovenskej republiky svojim príbuzenským menšinám v zahraničí, skvalitniť koncepčnú a operatívnu činnosť GSZS a vytvoriť mechanizmus prístupu krajanov k relevantným informáciám. Ich činnosť je zároveň zameraná na podporu postavenia slovenskej komunity v rámci domovskej krajiny a na stimuláciu pozitívneho pôsobenia zahraničných Slovákov v bilaterálnych vzťahoch.
V roku 2003 sa uskutočnili viaceré pracovné rokovania SEPK so zástupcami krajanských komunít z Česka, Francúzska, Chorvátska, Maďarska, Poľska, Srbska a Čiernej Hory a Ukrajiny.
SEPK-y, ktorých zloženie odráža celú škálu činnosti slovenských komunít v zahraničí sa podieľali na vypracovaní štruktúry analytických správ o stave menšín a komunít a na vypracovaní materiálu Komplexné programy pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o slovenské menšiny a komunity v zahraničí. Ich činnosť sa v súčasnosti zameriava na stanovenie priorít pomoci v rámci pripravovaných vykonávacích ročných plánov pre rok 2004.
Na jeseň roku 2003 sa uskutočnili pracovné rokovania splnomocnenca s predstaviteľmi krajanskej komunity vo vybraných mestách Kanady (Toronto, Ottawa, Montreal, Vancouver) s najhustejšou koncentráciou Slovákov žijúcich v tejto krajine. Vzhľadom na vzdialenosť a na nereálnosť organizovania pravidelných pracovných stretnutí,  rokovanie nebolo zasadené do rámca SEPK-y. Na pracovných stretnutiach v jednotlivých mestách sa hovorilo predovšetkým o problémoch súčasnej slovenskej komunity v Kanade, o výkone politiky Slovenskej republiky v krajanskej oblasti a o predstavách a požiadavkách Slovákov žijúcich v Kanade v oblasti starostlivosti Slovenska o svoje komunity v zahraničí. Pracovná cesta splnomocnenca medzi krajanmi v Kanade sa stretla s veľkou odozvou v slovenskej komunite, bola vnímaná ako dôležitý impulz do ďalšej spolupráce a prejav záujmu Slovenskej republiky o Slovákov v Kanade. Význam tejto pracovnej cesty splnomocnenca podčiarkla aj skutočnosť, že splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov, Claude Baláža prijala kanadská ministerka pre multikulturalizmus,  Jean Augustine.

5.	Informačný systém

Prevádzka centrálnej informačnej databázy v oblasti zabezpečenia štátnej politiky vo vzťahu ku svojim zahraničným menšinám a komunitám patrí k prioritným úlohám GSZS Úradu vlády SR. Táto úloha je definovaná priamo v §7 zákona z 26. 6. 2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Príslušný paragraf určuje vládu SR, ktorá „koordinuje a zabezpečuje v rámci štátneho informačného systému dokumentačnú činnosť o zahraničných Slovákoch a utvára podmienky na sprostredkovanie informácií o dianí na Slovensku pre zahraničných Slovákov“. 
Informačnú a dokumentačnú činnosť realizoval GSZS ako prostriedok pre skvalitnenie starostlivosti SR o svoje príbuzenské menšiny. V priebehu roka obsahovo a technicky zabezpečoval internetovú stránku, na ktorej poskytoval priestor aj Svetovému združeniu Slovákov v zahraničí. Stránka je zdrojom informácií pre Slovákov v zahraničí i domácu verejnosť. Po pripojení cez sieť GOVNET  v septembri 2003, stránku technicky zabezpečuje OIRŠ ÚV SR.
	V rámci informačno-dokumentačnej činnosti vytváral GSZS klasické a elektronické zdroje dát pre vlastnú odbornú, administratívnu a riadiacu činnosť, pre potreby ústredných orgánov štátnej správy, slovenského zahraničia a slovenskej verejnosti.
	GSZS evidoval a spracovával knižný a časopisecký fond k problematike zahraničných Slovákov a publikoval informácie a materiály z tejto oblasti v slovenských a zahraničných masovokomunikačných prostriedkoch.

6.	Spolupráca a styky s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí

GSZS sa permanentne podieľal na budovaní vzájomných vzťahov s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí formami všestrannej spolupráce na báze vzájomnej prospešnosti. Organizoval pravidelné bilaterálne pracovné stretnutia, vytváral spoločné pracovné komisie, expertné pracovné skupiny a zabezpečoval krajanom aktívnu účasť na formovaní tvorby a politiky štátu vo vzťahu k nim, Slovákom v zahraničí. Vychádzajúc z pravidelných rokovaní, GSZS analyzoval celkovú situáciu v krajanských spolkoch a organizáciách a priebežne posudzoval potenciál krajanských komunít v jednotlivých štátoch s cieľom ich efektívneho využívania v prospech záujmov Slovenskej republiky. 
Splnomocnenec a zástupcovia GSZS sa zúčastnili na vybraných podujatiach organizovaných krajanskými organizáciami v zahraničí. Tieto stretnutia sú okrem vzájomného informovania sa o aktuálnych otázkach života krajanských komunít v zahraničí a o dianí na Slovensku vnímané Slovákmi v zahraničí aj ako morálna podpora prejavená zo strany Slovenskej republiky a ako významný impulz do ich ďalšej činnosti v oblasti udržiavania slovenskej komunity.
V rámci spolupráce  s krajanskými organizáciami v zahraničí pracovníci GSZS vybavovali podnety, žiadosti a sťažnosti zahraničných Slovákov v rozsahu svojej  pôsobnosti a spolupracovali s ostatnými ústrednými a miestnymi orgánmi štátnej správy a orgánmi územnej samosprávy Slovenskej republiky pri ich riešení.
Vo vzťahu ku krajanským subjektom osobitné postavenie nadobudla spolupráca so Svetovým združením Slovákov v zahraničí /SZSZ/. Svetové združenie je  celosvetovou organizáciou Slovákov v zahraničí, ktoré združuje nezávislé národno-kultúrne, slovenské krajanské spolky, občianske združenia a iné organizácie hlásiace sa k slovenskému pôvodu, ktoré majú sídlo a oblasť pôsobenia mimo územia Slovenska a svojimi aktivitami preukazujú pozitívny vzťah k Slovenskej republike a slovenskej kultúre. S Generálnou radou SZSZ,  jeho predsedníckym orgánom, uzatvoril GSZS dohodu o spolupráci. Jej cieľom je zabezpečovanie a rozvíjanie spolupráce zameranej na udržanie a rozvoj národného povedomia a kultúrnej identity Slovákov v zahraničí, na podporu ich práv a ústretovosť pri riešení ich požiadaviek a potrieb a na zabezpečovanie štátnopolitických záujmov Slovenskej republiky vo vzťahu k Slovákom v zahraničí.
V sledovanom období sa zintenzívnila spolupráca so zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky a v praxi sa tým dosiahlo zvýšenie účinnosti práce s krajanmi. 

7.	Slovenské menšiny a komunity v medzinárodnom kontexte

Európska únia venuje problematike menšín náležitú pozornosť vzhľadom na nevyhnutnú ochranu práv národnostných menšín. Príslušné orgány EÚ sú si plne vedomé toho, že dobre zvládnutá problematika národnostných menšín roztrúsených a žijúcich po celej Európe mimo krajiny svojho pôvodu môže byť stabilizujúcim faktorom  pre celý kontinent. V tomto duchu sa niesol aj Summit európskych diaspór, ktorý sa konal toho roku v Grécku a na ktorom malo Slovensko svoje zastúpenie v osobe predsedu Svetového združenia Slovákov v zahraničí, Dušana Klimu.
GSZS priebežne udržoval kontakty s orgánmi iných štátov, zabezpečujúcimi starostlivosť o vlastné menšiny a komunity žijúce v zahraničí. Zároveň rozvíjal spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a inštitúciami zabezpečujúcimi ochranu práv národnostných menšín a v spolupráci s Ministerstvom zahraničných vecí SR predkladal návrhy na riešenie otázok týkajúcich sa záujmov a oprávnených práv slovenských menšín a komunít v zahraničí.
Vzhľadom na závažnosť migračnej politiky pre súčasný spoločenský a demografický vývoj, GSZS považuje za jednu zo svojich nosných úloh aj sledovanie súčasných vysťahovaleckých vĺn slovenských občanov do zahraničia. V súčasnom období má GSZS rozpracovaný spoločný projekt s Výskumným demografickým centrom Infostatu, týkajúci sa výskumu súčasných migračných trendov slovenských obyvateľov do zahraničia. Realizácia projektu v nasledujúcom období je však priamo závislá od dostupnosti požadovaných finančných prostriedkov z rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR.

8.	Najvýznamnejšie podujatia organizované Generálnym sekretariátom pre zahraničných Slovákov v  roku 2003

Vláda SR schválila svojím uznesením č. 348 zo 7. mája 2003 vykonávací projekt Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike 2003 a svojím uznesením č. 507 z 18. júna 2003 vykonávací projekt Stálej konferencie Slovenská republika a zahraniční Slováci 2003.

Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike 2003

Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike /ďalej len „Dni“/ sa uskutočnili v dňoch 27. 6. – 6. 7. 2003 na území dvoch samosprávnych krajov SR – Banskobystrického samosprávneho kraja a Bratislavského samosprávneho kraja. Hlavným cieľom podujatia bolo priblíženie života slovenských menšín a komunít v zahraničí občanom Slovenskej republiky a pozitívne ovplyvňovanie ich vzájomných vzťahov. Podujatie sa konalo pod záštitou prezidenta Slovenskej republiky. Hlavným organizátorom Dní bol Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov, pričom sa na jeho realizácii ako spoluorganizátori podieľali Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo školstva SR, Úrad Bratislavského samosprávneho kraja, Úrad Banskobystrického samosprávneho kraja, mestské a obecné úrady. Celé podujatie sa nieslo v znamení 10. výročia vzniku Slovenskej republiky, ako aj 10. výročia od konania prvého ročníka Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike a v závere vyvrcholilo oslavou štátneho sviatku sv. Cyrila a Metoda, ktorý bol zároveň Národnou radou SR vyhlásený za Pamätný deň zahraničných Slovákov v Slovenskej republike.
Dní zahraničných Slovákov 2003 sa zúčastnilo 184 účastníkov z desiatich krajín sveta. V jubilejnom roku boli podujatia v rámci Dní zamerané na vystúpenia folklórnych súborov, tanečných, speváckych a hudobných skupín z radov mladých potomkov Slovákov žijúcich za hranicami svojej pôvodnej vlasti. Obohatením tohoročných Dní boli predstavenia slovenských ochotníkov z kanadského Montrealu a z Budapešti, predvedené v Bratislavskom, ako aj Banskobystrickom samosprávnom kraji.
Súčasťou Dní bolo aj odborné podujatie pre knihovníkov z mestských a obecných knižníc miest a obcí, v ktorých za hranicami Slovenskej republiky žije slovenské etnikum. Po odbornej stránke náplňou pobytu knihovníkov boli návštevy v knižniciach a kultúrnych ustanovizniach stredného a západného Slovenska.
Do programu Dní sa zapojili aj účastníci kurzu pre krajanských učiteľov, organizovaného Metodickým centrom univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici.
Účastníci Dní boli prijatí predsedami Bratislavského a Banskobystrického samosprávneho kraja, primátormi a starostami miest a obcí.
Vyvrcholením  Dní boli galaprogramy na Zvolenskom zámku vo Zvolene a v divadle Aréna v Bratislave a stretnutie účastníkov Dní a slovenskej verejnosti pri základnom kameni Pamätníka slovenského vysťahovalectva v bratislavskej Petržalke.
Dni zahraničných Slovákov v SR 2003 naplnili základnú filozofiu a zámer celého podujatia – priblížili život a kultúru komunít vo svete, hlásiacich sa k slovenskému pôvodu slovenskej verejnosti, vyvolali záujem v radoch slovenských občanov o prehlbovanie vzájomných vzťahov so Slovákmi v zahraničí a prispeli k šíreniu dobrého mena Slovenskej republiky za je hranicami.
 
Stála konferencia k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci 2003

K tradičným a najvýznamnejším podujatiam Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov patrí stála konferencia, ktorá sa pravidelne uskutočňuje od roku 1999. Stála konferencia bola usporiadaná v zmysle dlhodobej koncepcie činnosti a na základe Plánu práce vlády SR na rok 2003. Konferenciu pripravil a realizoval GSZS v spolupráci s podpredsedami vlády SR, ministrami rezortov spravodlivosti, hospodárstva, kultúry, zahraničných vecí a vnútra. Záštitu nad podujatím prevzal predseda vlády SR.
Konferencia sa uskutočnila 4. júla 2003 za prítomnosti 102 zástupcov krajanských spolkov a organizácií z 20 krajín sveta. Rokovania sa zúčastnil premiér Slovenskej republiky, zástupcovia Národnej rady SR, ústredných orgánov štátnej správy, cirkví na Slovensku, vedeckých a verejno-právnych inštitúcií a občianskych združení.
Konferencia bola platformou pre výmenu informácií a skúseností v oblasti štátnej politiky voči Slovákom v zahraničí najmä na poli kultúry  a školstva. Kritický hodnotiaci pohľad delegátov opäť potvrdil potrebu vytvorenia Úradu pre zahraničných Slovákov a nespokojnosť s dosiahnutým stavom priamej a nepriamej pomoci Slovenskej republiky svojej príbuzenskej menšine. Rokovanie si stanovilo za cieľ zintenzívniť a rozšíriť spoluprácu krajanských organizácií a inštitúcií na príprave Komplexných programov pomoci a starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov v zahraničí, iniciovať ich výraznejšie pôsobenie v oblasti prezentácie Slovenska v ich domovských krajinách, ako aj v oblasti systematického prehlbovania bilaterálnych vzťahov.
Účastníci konferencie v spoločnom vyhlásení ocenili doterajšie úsilie Slovenskej republiky zamerané na podporu Slovákov v zahraničí a požiadali o zintenzívnenie tohto úsilia. Zhodnotili súčasný objem a spôsob poskytovania podpory zahraničným Slovákom ako nedostatočný a vyslovili požiadavku, aby v štátnom rozpočte bola každoročne vyčlenená účelová čiastka určená na podporu a starostlivosť o krajanov. Medzi svoje požiadavky zahrnuli popri zriadení Úradu pre zahraničných Slovákov aj podporu vybudovania Pamätníka slovenského vysťahovalectva v Slovenskej republike. Ponúkli jestvujúci potenciál Slovákov v zahraničí na všestranné využívanie v prospech Slovenskej republiky a vo vyhlásení formulovali tiež odmietnutie akýchkoľvek preferenčných zákonov týkajúcich sa národnostných menšín, ktoré majú exteritoriálny a diskriminačný charakter.

Z obidvoch podujatí boli spracované materiály „Informácia o Dňoch zahraničných Slovákov v SR 2003“ a „Informácia o Stálej konferencii Slovenská republika a zahraniční Slováci 2003“, ktoré boli následne ako informatívne materiály prerokované a vzaté na vedomie na rokovaní vlády SR dňa 8. 10. 2003.

9.	Personálne, finančné a priestorové zabezpečenie činnosti Generálneho sekretariátu pre zahraničných Slovákov

Súčasný počet pracovných miest na GSZS, vrátane splnomocnenca, je toho času 9,  z toho obsadených na dobu neurčitú je 6, na dobu určitú sú 2 a neobsadená je 1 pracovná pozícia.
Kancelárie GSZS sa nachádzajú v priestoroch budovy na Štefánikovej ulici č. 25 (bývalý Dom zahraničných Slovákov), ktorá je majetkom mesta Bratislavy a v správe mestskej časti Bratislava Staré mesto. Napriek relatívne dlhému časovému obdobiu, doteraz nie je definitívne vyriešená otázka dlhodobého prenájmu priestorov, resp. odkúpenia budovy pre umiestnenie GSZS a tým aj uspokojenie potrieb Slovákov v zahraničí do budúcnosti. Kladné riešenie v prospech uchovania týchto priestorov pre zabezpečovanie krajanskej problematiky by pre Slovákov v zahraničí  okrem vyriešenia dlhodobého problému predstavovalo aj morálnu podporu a naplnilo by istú symboliku, keďže zahraniční Slováci už celé desaťročie považujú priestory budovy na Štefánikovej ulici za miesto, kde sa môžu vracať zo všetkých kútov sveta a ktoré sa stalo pre mnohých z nich symbolickým domovom pri návštevách krajiny ich predkov. 
Vzhľadom na súčasné zámery Miestneho úradu Mestskej časti Bratislava – Staré mesto týkajúce sa uvedenej budovy, je vážne ohrozené ďalšie zotrvanie GSZS v doterajších priestoroch.
Výdavky spojené s plnením úloh GSZS sa uhrádzajú zo štátneho rozpočtu prostredníctvom Úradu vlády SR, podobne ako aj výdavky na zabezpečovanie materiálnych podmienok pre jeho činnosť a prevádzku. 

10.	 Záverečné odporúčania

V záujme úplného prekonania diverzifikácie štátnych výkonov v oblasti vzťahov SR k Slovákom v zahraničí a zabezpečenia výkonu jednotnej štátnej politiky; v súlade so Záverečnou správou o audite súladu činnosti a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti; v súlade s uznesením Stálej konferencie Slovenská republika a zahraniční Slováci 1999, 2000, 2002 a 2003; v súlade s odporúčaním Generálnej rady Svetového združenia Slovákov v zahraničí k Programovému vyhláseniu novej vlády SR po roku 2002 a v súlade s Plánom práce vlády SR na rok 2003 je potrebné dovŕšiť transformáciu systému inštitucionálneho zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom efektívnym zlúčením všetkých jestvujúcich štátnych organizačných štruktúr i finančných zdrojov a vytvoriť orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou  - Úrad pre Slovákov v zahraničí.