1. Informácia o doterajšej činnosti Rady vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu

Rada vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu (ďalej rada) má na Slovensku viac ako 15-ročnú tradíciu. Vznikla uznesením vlády č. 61 zo 7. februára 1995 vymenovaním jej prvých členov a uznesením vlády č. 124 z 28. februára 1995 bol schválený Štatút a rokovací poriadok rady (ďalej štatút). 

Ako z jej štatútu vyplýva, je poradným, iniciatívnym a koordinačným orgánom vlády SR v otázkach výstavby organizačných štruktúr, pôsobnosti a racionálnej funkčnosti orgánov verejnej správy. Jej významnou úlohou je komplexne posudzovať problematiku verejnej správy a zároveň je miestom, kde môžu orgány štátnej správy na centrálnej, ako aj regionálnej úrovni, taktiež orgány samosprávy, akademická obec a ďalší odborníci zaujímať stanoviská k materiálom týkajúcich sa predmetného vecného okruhu pred ich predložením na rokovanie vlády SR.
	
Rada sa postupne vyprofilovala na odborný a uznávaný orgán vlády. Osobitný význam nadobudla po vytvorení druhého stupňa samosprávy na Slovensku. Koordinácia organizačných štruktúr verejnej správy pred zasadnutím vlády a zjednocovanie názorov a postupov na ďalší vývoj reformy verejnej správy sa ukázala ako potrebná a užitočná vzhľadom na zložitosť riešených otázok, ale aj vzhľadom na rešpektovanie princípov participácie, ekonomizácie, subsidiarity, transparentnosti a efektívnosti.

Rada prešla dlhým vývojom s menšími úpravami štatútu, ktoré schvaľuje vláda  (v prílohe). V súčasnosti platí stav, že predsedom rady je minister vnútra, jej podpredsedom je štátny tajomník ministerstva vnútra, tajomníkom rady je riaditeľ sekretariátu rady a členmi sú spravidla štátni tajomníci, vedúci služobného úradu, prípadne generálni riaditelia jednotlivých dotknutých subjektov. Sú menovaní vládou na základe odporúčania rezortných ministerstiev a ostatných subjektov, ktoré majú v rade zastúpenie a môžu byť zastúpení na základe poverenia.

Podľa konkrétne prerokúvanej problematiky sú na rokovanie rady prizývaní aj zástupcovia ďalších ústredných orgánov štátnej správy, resp. ostatných orgánov štátnej správy na centrálnej, prípadne regionálnej úrovni.

Návrh na vymenovanie členov rady vychádza z návrhov ústredných orgánov štátnej správy, samosprávnych orgánov, ich združení a zainteresovaných inštitúcií. Svojím počtom a zložením by mal byť zárukou operatívnosti a odbornosti riešenia prerokovávaných otázok.

Rada počas svojej existencie prerokovala 460 materiálov na 113 zasadnutiach. Z celkového počtu prerokovaných materiálov 138 predložilo ministerstvo vnútra. V rozhodujúcej väčšine boli radou prerokované a schválené materiály prijaté aj vládou SR a v prípade zákonov Národnou radou SR.

Členstvo v rade je čestné, nehonorované a pri jej personálnom obsadzovaní je snaha pokryť celú škálu možných názorov na organizáciu a fungovanie verejnej správy (ústredné orgány štátnej správy, všeobecná miestna štátna správa, územná samospráva, odborníci z praxe v predmetnej oblasti, odbory a podľa prerokovávanej problematiky aj ďalšie zainteresované subjekty).
Rada rokuje na základe radou prijatého plánu práce na príslušný kalendárny rok, ktorý vychádza z plánu práce vlády a legislatívnej rady vlády na predmetné obdobie a z aktuálnych úloh vyplývajúcich z uznesení vlády, ako aj národnej rady. Predloženie a prerokovanie príslušných materiálov je konzultované a odsúhlasované s príslušnými predkladateľmi.

Z rokovania rady sa vypracúva záznam, ktorý je zverejnený aj pre širokú verejnosť na internetovej stránke ministerstva vnútra. Rovnako je na internete prezentovaný aj schválený plán práce rady, zoznam jej členov, každoročná správa o činnosti, ako aj uznesenia k jednotlivým prerokovávaným dokumentom, ktoré sú zasielané predsedovi vlády a príslušným subjektom predkladajúcim jednotlivé dokumenty. 

Činnosť rady koordinuje a zabezpečuje sekretariát rady, ktorý je organizačným útvarom sekcie verejnej správy ministerstva vnútra. Jeho riaditeľ je tajomníkom rady. Okrem zabezpečenia zasadnutí rady sekretariát rady predkladá na rokovanie vlády materiály týkajúce sa najmä personálnych otázok, ale aj organizačných a inštitucionálnych záležitostí činnosti a fungovania rady. Na rokovanie rady každoročne zabezpečuje a pripravuje aj návrh plánu práce. 

Rada je dôležitou platformou na zjednocovanie názorov a postupov pri modernizačných krokoch verejnej správy pred rokovaním vlády a prax ukázala jej opodstatnenosť a užitočnosť. 

2. Návrh nového personálneho zloženia rady

	Pre ďalšiu činnosť rady je potrebné aktualizovať jej personálne zloženie na základe zloženia vlády a jej programového vyhlásenia, ktoré schválila Národná rada SR dňa 10. augusta 2010. Z toho dôvodu navrhujeme toto personálne zloženie rady: 

Z centrálnej úrovne sa navrhuje v Rade vlády SR zastúpenie takých prierezových a odvetvových ústredných orgánov štátnej správy, ktoré v rozhodujúcej miere majú vplyv na smerovanie verejnej správy. Ide o Ministerstvo financií SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR, Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR (po jeho rozdelení aj samostatné Ministerstvo životného prostredia SR) a Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR. 

Ďalej sa navrhuje, aby členom rady bol aj splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity, splnomocnenec vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny, ako aj zástupca Úradu vlády SR a Výboru Národnej rady SR pre verejnú správu a regionálny rozvoj. 

Samosprávu by mali reprezentovať zástupcovia Združenia miest a obcí Slovenska, Únie miest Slovenska a zástupca združenia samosprávnych krajov SK 8, vzhľadom na ich významné a nezastupiteľné poslanie pri zabezpečovaní komplexného ekonomického a sociálneho rozvoja príslušného územia, ako aj ich významného postavenia v rámci pomoci a podpory zo zdrojov Európskej únie. Odborné stanoviská by mali prezentovať na zasadnutiach zástupca Slovenského odborového zväzu verejnej správy a kultúry, zástupca akademickej obce (Univerzity Komenského v Bratislave). 

V súčasnosti nie je možné navrhnúť zástupcov miestnej štátnej správy zo strany Ministerstva vnútra SR (2 zástupcovia), ktorá vykonáva významnú koordinačnú funkciu štátu v otázkach obrany, mobilizácie a pri riešení mimoriadnych situácií, kde sa predpokladá integrovaný prístup k riešeniu dôležitých otázok týkajúcich sa územných celkov v kompetencii civilnej ochrany, požiarneho zboru a polície. 

Ďalej sa uvažuje po obnovení činnosti Ministerstva životného prostredia SR navrhnúť za člena rady jedného zástupcu tohto rezortu a taktiež zástupcu tretieho sektora. Členstvo týchto predstaviteľov má z hľadiska ich pôsobnosti významnú úlohu a opodstatnenosť pre činnosť v rade.