Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 

Spôsob pripomienkového konania		
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	265  / 107 	
Počet vyhodnotených pripomienok	265 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	94  / 49 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	66  / 24 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	105  / 34 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
3 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
6 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
9 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
11 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
12 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
13 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
14 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
15 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Národný bezpečnostný úrad 	15 (13o,2z) 	 	 	 	
17 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	 	x 	
18 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
19 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
21 .	Národná banka Slovenska 	7 (6o,1z) 	 	 	 	
22 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
23 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
24 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	27 (7o,20z) 	 	 	 	
25 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
26 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
27 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	27 (15o,12z) 	 	 	 	
28 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
30 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	19 (6o,13z) 	 	 	 	
31 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	15 (6o,9z) 	 	 	 	
33 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
34 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	24 (24o,0z) 	 	 	 	
35 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	13 (6o,7z) 	 	 	 	
36 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
37 .	Odbor Centrálneho verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
38 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	37 (8o,29z) 	 	 	 	
39 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	11 (2o,9z) 	 	 	 	
40 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
41 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
42 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	24 (24o,0z) 	 	 	 	
43 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
44 .	Slovenská informačná služba 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
45 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
46 .	Nafta a.s 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
47 .	Verejnosť 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
48 .	SPP - distribúcia a.s 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
49 .	Slovenský plynárenský priemysel, a.s. 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
	SPOLU	265 (158o,107z) 	0 (0o,0z) 	14 	12 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MP SR 	Príloha č. 1 
V siedmom bode tabuľky odporúčame za slovo "Potraviny" vložiť slová "a veterinárstvo".  	O 	N 	Podľa príslušnej smernice nejde o sektor kritickej infraštruktúry. 	
MVRR SR 	§ 8 ods.1 pism. a) 
Povinnosťou prevádzkovateľa je aj okrem iného, uplatniť pri výstavbe prvku alebo jeho modernizácii najlepšiu dostupnú technológiu... 
1. Je možné kvantifikovať pojem "najlepšia technológia"? 
2. Ak sa po spustení prevádzky objaví na trhu nová, ešte lepšia technológia, bude nutná rekonštrukcia prvku nakoľko už prvok nebude spĺňať požiadavku § 8 ods.1 písm. a) 
3. Keďže "najlepšia technológia" je spravidla aj najdrahšia, bude vláda nejakým spôsobom dotovať prevádzkovateľov z oblasti súkromného sektora? 
Vo svetle uvedených skutočností Doložka o posúdení vplyvov v bodoch 1 a 5 nezodpovedá skutočnosti. 	O 	A 	 	
GP SR 	7. K § 15 
Odporúčame ustanovenie vypustiť, nakoľko nemá normotvorný charakter. 	O 	N 	Problematiku spolupráce obdobným spôsobom upravujú aj iné zákony. 	
GP SR 	5. K § 11 
Odporúčame vymedziť pojem „citlivá informácia“ aj vzhľadom na znenie § 12 ods. 1 a 4. 	O 	N 	Pojem "citlivá informácia" je vymedzený v § 2 návrhu zákona.  	
GP SR 	2. K § 8 ods. 1 písm. a) 
Odporúčame vymedziť pojmy „najlepšia dostupná technológia“ a „primeraná ochrana prvku“. 

Zo znenia tohto ustanovenia vyplýva, že najlepšia dostupná technológia zabezpečí len primeranú ochranu prvku. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo spresnené bez týchto slov. 	
GP SR 	1. K § 3 
V písmene a) text začať veľkým písmenom (Vláda ...). 	O 	N 	Ustanovenie v navrhovanom znení je správne. 	
GP SR 	4. K § 10 ods. 3 
Odporúčame ustanovenie dopracovať a bližšie upraviť podmienky, ktoré je prevádzkovateľ povinný kontaktnej osobe vytvoriť, nakoľko ich porušenie je podľa § 13 ods. 2 písm. a) sankcionované pokutou. 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypustené z návrhu zákona. 	
GP SR 	3. K § 10 ods. 1 
Ustanovenie odporúčame doplniť, aké kritériá musí kontaktná osoba spĺňať, aby mohla vykonávať svoju funkciu (vzdelanie, prax, bezúhonnosť atď.). 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo doplnené o podmienky a preukazovanie bezúhonnosti kontaktnej osoby. 	
GP SR 	6. K § 13 ods. 2 
Odporúčame vymedziť, v ktorých prípadoch ukladá pokutu ministerstvo a v ktorých ústredný orgán. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo inak upravené, ministerstvo vnútra nebude mať sankčnú právomoc. 	
NBÚ 	§ 9 ods. 2  
V § 9 ods. 2 odporúčame vypustiť slová „organizačné opatrenia“ 
Odôvodnenie: Organizačné opatrenia by mali byť súčasťou režimových opatrení, preto považujeme použitie tohto pojmu za nadbytočné a zavádzajúce. 
 	O 	N 	Organizačné opatrenia sú samostatným druhom bezpečnostných opatrení na ochranu prvku kritickej infraštruktúry. 	
NBÚ 	§ 2 písm. g)  
V § 2 písm. g) odporúčame navrhovanú definíciu nahradiť definíciou uvedenou v čl. 2 písm. c) Smernice Rady č. 2008/114/ES. 
Odôvodnenie: Analýza rizík nemusí mať vždy len podobu dokumentu. Definícia „analýza rizík je zváženie relevantných scenárov hrozieb...“, ktorá je uvedená v Smernici, je presnejšia. 
 	O 	N 	Analýza rizík musí mať formu dokumentu, inak by bola úplne neurčitá. 	
NBÚ 	§ 12 ods. 3  
V § 12 ods. 3 odporúčame zvážiť, či nie je vhodné, aby orgán prejednávajúci priestupky na úseku kritickej infraštruktúry bolo iba Ministerstvo vnútra SR, čím sa predíde možným sporom o príslušnosti a zároveň sa budú konania majúce znaky priestupku posudzovať obdobne, aby sa predišlo rôznym rozhodnutiam pri podobných prípadoch. 	O 	N 	Navrhované riešenie je nesystematické. Aj na iných úsekoch štátnej správy sa pri prejednávaní priestupkov uplatňuje odvetvový princíp. Preto ministerstvo vnútra nebude prejednávať priestupky ani iné správne delikty podľa tohto zákona. 	
NBÚ 	§ 11 ods. 4  
V § 11 ods. 4 navrhujeme z dôvodu spresnenia za slová „záujem inej“ vložiť slovo „neoprávnenej“. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo vypustené z návrhu zákona. 	
NBÚ 	Všeobecne k transpozícii smernice Rady č. 2008/114/ES 
Upozorňujeme na lehotu vyplývajúcu z článku 4 ods. 6 smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom je uvedené, že proces identifikácie a označovania európskych kritických infraštruktúr podľa článku 3 a tohto článku sa ukončí do 12. januára 2011. Vzhľadom na navrhovanú účinnosť zákona, ako aj lehoty uvedené v prechodných ustanoveniach zákona v § 16, nebude možné proces označovania a identifikácie európskych kritických infraštruktúr ukončiť do termínu, ktorý vyžaduje smernica Rady č. 2008/114/ES. 	O 	N 	Podľa čl. 12 príslušnej smernice členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 12. januára 2011. Bezodkladne o tom informujú Komisiu a oznámia jej znenie týchto opatrení a ich vzťah k tejto smernici. Účinnosť zákona o kritickej infraštruktúre sa v týchto intenciách navrhuje od 1. januára 2011. 	
NBÚ 	§ 2 písm. e)  
V § 2 písm. e) navrhujeme za slová „pri určovaní prvkov“ vložiť slová „viacerých alebo“. 
Odôvodnenie: Prierezové kritériá sa nebudú uplatňovať len pri určovaní prvkov všetkých sektorov, ale môžu a budú sa uplatňovať pri určovaní prvkov len niektorých sektorov. 
 	O 	N 	Prierezové kritériá sa uplatnia pri určovaní prvkov kritickej infraštruktúry všetkých sektorov. 	
NBÚ 	§ 2 písm. l)  
V § 2 písm. l) odporúčame slová „poplachový systém“ nahradiť slovami „elektrický zabezpečovací systém“. 
Odôvodnenie: V zmysle noriem STN 50 131 je jednoznačne stanovený pojem elektrické zabezpečovacie systémy. Preto je vhodnejšia konkretizácia systému, tak ako je to pri systéme na kontrolu vstupu, elektrickej požiarnej signalizácii a pod. 
 	O 	ČA 	Na daný účel vyhovuje výraz elektronický zabezpečovací systém. 	
NBÚ 	§ 12 ods. 4  
V § 12 ods. 4 odporúčame znížiť hornú hranicu pokuty tak, aby napr. za priestupok podľa odseku 1 bolo možno uložiť pokutu do 1000 eur a za priestupok podľa odseku 2 pokutu do 300 eur. 
Odôvodnenie: Ustanovená výška pokuty do 5000 eur sa javí ako neprimeraná. Tvorca zákona vo svojom návrhu neprihliada k iným formám uloženia sankcie pri riešení zisteného priestupku než je pokuta. Navrhnuté výšky pokút sú veľmi vysoké, až likvidačné a môžu spôsobiť, že mnohé osoby odmietnu pracovať s citlivými informáciami o kritickej infraštruktúre. 
 	O 	ČA 	Výška pokút bola primerane upravená. 	
NBÚ 	2. Pripomienka k transpozícii smernice Rady č. 2008/114/ES 
Žiadame zabezpečiť transpozíciu ustanovenia článku 4 ods. 5 (v nadväznosti na bod 7 a bod 18 preambuly) smernice Rady č. 2008/114/ES, podľa ktorého členské štáty informujú vlastníka/prevádzkovateľa dotknutej infraštruktúry o jej označení za európsku kritickú infraštruktúru (ECI). Informácia o označení infraštruktúry za ECI sa utají príslušným stupňom utajenia. Teda máme za to, že rozhodnutie príslušného orgánu o označení infraštruktúry za ECI musí byť utajovanom skutočnosťou podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
V návrhu zákona zároveň absentuje mechanizmus rozhodovania o identifikácii a označení infraštruktúry za ECI, pričom prvok európskej kritickej infraštruktúry je síce definovaný v § 2 písm. f) návrhu zákona, nie je však ďalej ustanovený spôsob ani subjekt, ktorý o uvedenom rozhodne. Máme za to, že subjektom, ktorý určuje prvok európskej kritickej infraštruktúry, zaraďuje prvok európskej kritickej infraštruktúry do sektora a vyraďuje prvok európskej kritickej infraštruktúry zo sektora by mala byť vláda Slovenskej republiky tak, ako je to v prípade „národných“ prvkov. O uvedenom detailne pojednáva smernica Rady č. 2008/114/ES v článkoch 3 a 4, tieto ustanovenia však nie sú v predloženom návrhu zákona premietnuté. 

Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 

 	Z 	A 	 	
NBÚ 	§ 9 ods. 3  
V § 9 ods. 3 odporúčame slová „posúdenia hrozby narušenia alebo zničenia prvku“ nahradiť slovami „analýzy rizík“. 
Odôvodnenie: Pojem analýza rizík je z hľadiska rozsahu širší ako navrhované ustanovenie, keďže jeho obsahom je nielen posúdenie hrozby narušenia alebo zničenia prvku. 
 	O 	N 	Bezpečnostný plán sa vzťahuje výlučne len k prvku kritickej infraštruktúry, a preto navrhované znenie je správne. 	
NBÚ 	§ 11 ods. 1  
V § 11 ods. 1 odporúčame zosúladiť definíciu citlivej informácie s definíciou citlivej informácie uvedenou v § 2 písm. h). 

 	O 	N 	V § 11 ods. 1 nejde o definíciu citlivej informácie. Ustanovenie bolo však z návrhu zákona vypustené. 	
NBÚ 	1. V § 1  
V § 1 návrhu zákona žiadame doplniť odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Týmto zákonom nie je dotknutá ochrana utajovaných skutočností podľa osobitného predpisu.1)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1) znie: 
„1) Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Doterajší text § 1 sa označuje ako odsek 1 a doterajšie odkazy na poznámky pod čiarou sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Podľa bodu 18 preambuly smernice Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (ďalej len „smernica Rady č. 2008/114/ES) sa predpokladá, že niektoré informácie o európskej kritickej infraštruktúre si vyžadujú určitý stupeň dôvernosti. V takomto prípade je potrebné, aby sa pravidlá o utajení týchto informácií určené vnútroštátnymi právnymi predpismi (v prípade Slovenskej republiky – zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) dodržiavali. Pričom každý členský štát, ako aj Komisia, by mali dodržiavať príslušnú bezpečnostnú klasifikáciu (stupeň utajenia) určenú pôvodcom dokumentu. 
Zároveň čl. 9 ods. 1 smernice Rady č. 2008/114/ES ustanovuje, že každá osoba, ktorá v mene členského štátu alebo Komisie prichádza do styku s utajovanými skutočnosťami podľa tejto smernice má mať bezpečnostnú previerku príslušného stupňa utajenia. 
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti vyplávajúce zo smernice Rady č. 2008/114/ES je potrebné ustanoviť, že zákonom o ochrane kritickej infraštruktúry nie je dotknutá ochrana utajovaných skutočností, a teda, že aj na utajované skutočnosti na úseku kritickej infraštruktúry je potrebné uplatňovať postupy podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ak si to bude charakter informácií z oblasti kritickej infraštruktúry vyžadovať. Toto nepriamo vyplýva aj z nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 216/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú oblasti utajovaných skutočností. V zmysle tohto nariadenia vlády utajované skutočnosti vznikajú v oblasti ochrany života, zdravia, osobnej slobody a bezpečnosti osôb pred protiprávnym konaním, štátnych hmotných rezerv, ochrany jadrovej bezpečnosti, bezpečnosti jadrových zariadení, prepravy a ukladania jadrových materiálov a bezpečnosti chemických zariadení a nebezpečných látok pred protiprávnym konaním, zabezpečenia ochrany a bezpečnosti komunikačných a informačných systémov, ako aj menovej politiky a peňažného obehu. Tieto oblasti sú v podstate aj sektormi kritickej infraštruktúry podľa návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry. 

Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
NBÚ 	K tabuľke zhody 
Upozorňujeme, že v materiáli predloženom na medzirezortné pripomienkové konanie absentovala tabuľka zhody a preto nebolo možné porovnať a zhodnotiť zhodu navrhovaného právneho predpisu so smernicou Rady č. 2008/114/ES. 	O 	N 	Tabuľka zhody bola súčasťou materiálu predloženého na medzirezortné pripomienkové konanie. 	
NBÚ 	§ 7  
V § 7 odporúčam za odsek 5 vložiť nový odsek 6, ktorý znie: 
„(6) Podrobnosti o sektorových kritériách a prierezových kritériách ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo po dohode s ústrednými orgánmi.“. 
Odôvodnenie: Na poslednom stretnutí medzirezortnej pracovnej skupiny, ktorá pripravovala tento návrh zákona, bolo v návrhu zákona zapracované ustanovenie o vydaní vykonávacieho predpisu, ktorý upraví podrobnosti o určovaní sektorových a prierezových kritérií. 
 	O 	N 	Podrobnosti o sektorových kritériách a prierezových kritériách nemožno ustanoviť všeobecne záväzným právnym predpisom, pretože podľa čl. 3 ods. 2 príslušnej smernice tieto kritériá sa musia utajiť. 	
NBÚ 	§ 2 písm. k) a l)  
V § 2 písm. k) a l) odporúčame slová „mechanickým zábranným prostriedkom, resp. „technickým zabezpečovacím prostriedkom“ nahradiť slovami „mechanickou ochranou“, resp. „technickou ochranou“. Uvedené sa týka aj úpravy § 9 ods. 2. 
Odôvodnenie: V zmysle § 4 ods. 1) vyhlášky NBÚ č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti v znení vyhlášky NBÚ č. 315/2006 Z. z. sa mechanickými zábrannými prostriedkami rozumie bezpečnostné úschovne objekty, uzamykacie systémy a ich súčasti, dvere a ich súčasti, mreže, bezpečnostné fólie, okná, zasklenia. Z hľadiska jednotnosti pojmov v oblasti bezpečnosti navrhujeme použiť širší pojem, ktorým je mechanická ochrana. 
V zmysle § 4 ods. 2) vyhlášky NBÚ č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti v znení vyhlášky NBÚ č. 315/2006 Z. z. sa technickými zabezpečovacími prostriedkami rozumie systém na kontrolu vstupu do objektov a systémy slúžiace na elektronické preukazovanie totožnosti a oprávnenia osôb, elektrické zabezpečovacie systémy, kamerová zostava v rámci uzatvoreného televízneho okruhu, tiesňové systémy, zariadenia na detekciu látok a predmetov, zariadenia fyzického ničenia nosičov. Z hľadiska jednotnosti pojmov v oblasti bezpečnosti, navrhujeme použiť širší pojem, ktorým je technická ochrana. 

 	O 	N 	Navrhovaná terminológia na daný účel vyhovuje. 	
KOZ SR 	Návrh zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 

Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry. 

 	O 	A 	 	
NBS 	 
Celý § 15 navrhujeme vypustiť z dôvodu duplicity s inými navrhnutými ustanoveniami. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie nie je duplicitné s inými navrhovanými ustanoveniami. 	
NBS 	 
Z § 10 ods. 3 tiež nie je jasné, čo presne sa rozumie slovným spojením „utvoriť kontaktnej osobe podmienky na riadne plnenie jej úloh”. Za nesplnenie tejto „neurčitej” povinnosti by sa prevádzkovateľ tiež dopustil správneho deliktu, za ktorý by mu mala byť uložená pokuta v rozpätí od 1 000 eur až do 2 000 000 eur. Vzhľadom na spomenuté nejasnosti je potrebné spresniť aj navrhované ustanovenie § 10 ods. 3. 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 	
NBS 	 
V prílohe č. 1 k návrhu pripravovaného zákona navrhujeme v sektore „4. Financie” vypustiť aj podsektor „Zúčtovacie systémy”, a to obdobne ako podsektor „Platobné systémy”. 
V tejto súvislosti treba zároveň zdôrazniť, že pojem „zúčtovacie systémy” nemožno už používať v žiadnom slovenskom pripravovanom zákone, lebo pojem „zúčtovacie systémy” nerešpektuje platný právny poriadok Slovenskej republiky, keďže v skutočnosti ide o „systém zúčtovania a vyrovnania obchodov s finančnými nástrojmi“ podľa § 99 ods. 3 písm. h) zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
NBS 	všeobecne 
Všeobecné pripomienky 

1. Vzhľadom na právne dôsledky nadobudnutia platnosti a účinnosti Lisabonskej zmluvy od 1. 12. 2009 je potrebné v celom návrhu materiálu (v predkladacej správe, návrhu zákona, dôvodovej správe a doložke zlučiteľnosti) vypustiť slová „právo Európskych spoločenstiev“ vo všetkých tvaroch (a to zo slovných spojení „právo Európskych spoločenstiev a právo Európskej únie“). 

2. Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (Ú. v. EÚ L 345, 23. 12. 2008) (ďalej len „európska smernica 2008/114/ES“) predstavuje prvú etapu v rámci etapovitého prístupu k identifikácii a označeniu európskych kritických infraštruktúr a zhodnoteniu potreby zlepšiť jej ochranu. Táto smernica sa pritom zameriava na sektory energetiky a dopravy s tým, že sa preskúma s cieľom vyhodnotiť jej vplyv a posúdiť, či je potrebné, aby sa do rozsahu jej pôsobnosti zahrnuli ďalšie sektory, ako napríklad sektor informačných a komunikačných technológií. Z tejto skutočnosti vyplýva, že predložený návrh zákona (príloha č. 1) predčasne navrhuje rozšírenie kritických infraštruktúr (popri energetike a doprave) aj na ďalšie sektory a podsektory, napríklad na financie, poštu, potraviny, priemysel, zdravotníctvo (keďže proces identifikácie a označovania európskych kritických infraštruktúr sa má ukončiť do 12. januára 2011). Pritom zo samotného návrhu zákona ani z dôvodovej správy napríklad nie je zrejmé, napríklad čo sa v prílohe č. 1 v bode 4 v sektore „Financie“ rozumie podsektormi „Platobné systémy“ a „Systémy zúčtovania“; či ide o všetky platobné systémy a všetky zúčtovacie systémy v Slovenskej republike alebo má ísť len o strategické systémy (a akého druhu)? Z týchto dôvodov je potrebné návrh zákona zosúladiť s čl. 2 písm. b) európskej smernice 2008/114/ES tak, aby bolo jednoznačné, že ide o kritickú infraštruktúru, ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky minimálne v dvoch členských štátoch. 

3. V celom návrhu zákona navrhujeme zvážiť vhodnosť používania pojmov, ktoré nie sú zaužívané v právnom poriadku Slovenskej republiky a tiež nezodpovedajú celkom zásadám spisovného slovenského jazyka, prípadne z hľadiska významovej podstaty sú nelogické, nejednoznačné, alebo neurčité napríklad „kritická infraštruktúra“, „prvok kritickej infraštruktúry“, „citlivá informácia“, „najlepšia dostupná technológia“. Pojem „kritická infraštruktúra“ („critical infrastructure“) vzhľadom na význam slova „kritický“ v slovenčine a na zásady spisovného slovenského jazyka navrhujeme nahradiť iným vhodným slovenským pojmom, predovšetkým pojmom „kľúčová infraštruktúra“ alebo „rozhodujúca infraštruktúra“, prípadne pojmom „zásadná infraštruktúra“, „dôležitá infraštruktúra“, „podstatná infraštruktúra“ alebo „významná infraštruktúra“. 
 	O 	ČA 	Príslušná smernica umožňuje identifikovať aj iné sektory ako energetiku a dopravu. 	
NBS 	 
V § 8 písm. a) navrhujeme pojem „najlepšia dostupná technológia“ z dôvodu neurčitosti vypustiť, alebo nahradiť vhodnejšou formuláciou. Z uvedeného ustanovenia nie je celkom jasné napríklad to, kto je oprávnený posudzovať, čo je „najlepšia dostupná technológia”, aké sú kritériá „najlepšej dostupnej technológie” (ide o vedecko-technické a aj o finančno-ekonomické kritériá dostupnosti). Pritom za „nesplnenie” tejto navrhovanej podmienky by sa prevádzkovateľ dopustil správneho deliktu, za ktorý by mu mala byť uložená pokuta v rozpätí od 1 000 eur až do 2 000 000 eur. Vzhľadom na spomenuté nejasnosti je potrebné spresniť navrhované ustanovenie § 8 písm. a). 	O 	A 	 	
NBS 	 
Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 

1. V § 2 písm. a) a c) je potrebné obsah pojmov „kritická infraštruktúra” (a „prvok kritickej infraštruktúry”) zosúladiť s ustanovením čl. 2 písm. a) európskej smernice 2008/114/ES. Podľa ustanovenia čl. 2 písm. a) európskej smernice 2008/114/ES sa „kritickou infraštruktúrou“ rozumie zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch EÚ, ktorá je nevyhnutná na zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, ochrany, bezpečnosti, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska, a ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie. Pritom však nikde v európskej smernici 2008/114/ES sa nevyskytuje pojem „prvok kritickej infraštruktúry“. 

 	O 	N 	Navrhované pojmy sú v intenciách príslušnej smernice. 	
NBS 	 
V prílohe č.1 k návrhu zákona v sektore „4. Financie“ je potrebné vypustiť podsektor „Platobné systémy“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Národná banka Slovenska v uplatnenej zásadnej pripomienke vychádza z predpokladu, že predložený návrh zákona o ochrane kritickej infraštruktúry pod pojmom „Platobný systém“ rozumie „Platobný systém“ podľa zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (keďže tento zákon reguluje vznik a prevádzkovanie platobných systémov). 
Národná banka Slovenska (NBS) zásadne nesúhlasí so zaradením platobných systémov podľa zákona o platobných službách (v súčasnosti ide o platobné systémy TARGET2-SK a EURO SIPS) do pôsobnosti zákona o ochrane kritickej infraštruktúry. Národná banka Slovenska je prevádzkovateľom platobného systému TARGET2-SK, ktorý je komponentom európskeho platobného systému TARGET2 a platobného systému EURO SIPS. Keby tieto platobné systémy boli označené, ako „kritické infraštruktúry“, čiže keby sa na tieto platobné systémy mal vzťahovať v plnej miere pripravovaný zákon, malo by to na prevádzku uvedených systémov, ako aj na samotnú NBS viaceré závažné dôsledky s tým, že vykonateľnosť zákona by bola prakticky nerealizovateľná. V tejto súvislosti treba pre úplnosť poznamenať, že NBS sa k podobnej problematike vyjadrovala už aj v minulosti (v rámci pripomienkovania návrhu zákona o ochrane utajovaných skutočností a kybernetického priestoru). Existujúci medzibankový platobný systém Slovenskej republiky pozostáva okrem zložiek (komponentov, prvkov), ktoré vytvorila Národná banka Slovenska prevažne vlastnou činnosťou, čo je napríklad systém SIPS, aj zo zložiek (komponentov), ktoré sú mimo akejkoľvek kontroly zo strany Národnej banky Slovenska, a to tak v oblasti návrhu a ich technickej realizácie, ako aj v oblasti stanovovania prevádzkových pravidiel a procedúr pre tieto zložky (komponenty). Ide konkrétne o také zložky (komponenty), ako je celosvetový systém S.W.I.F.T. a tiež európsky systém TARGET2. Prevádzkovateľmi uvedených systémov sú zahraničné spoločnosti, v prípade ktorých sa nedá predpokladať ich ochota podriadiť sa pravidlám slovenskej národnej legislatívy. Napríklad v prípade európskeho systému TARGET2 je prevádzkovateľom tzv. združenie „3CB“, teda tri národné centrálne banky (Deutsche Bundesbank, Banque de France a Banca d’Italia), ktoré navrhli, implementovali a tiež v súčasnosti prevádzkujú systém TARGET2 pre potreby Európskeho systému centrálnych bánk. Prevádzka predmetných platobných systémov sa riadi striktnými pravidlami riadenia bezpečnosti (napríklad ide o komplexný systém riadenia bezpečnosti Európskeho systému centrálnych bánk – T2Risk Management Framework). Pritom si nemožno predstaviť aplikáciu pripravovaného slovenského zákona o ochrane kritickej infraštruktúry tak, že slovenské ústredné orgány na ochranu kritickej infraštruktúry by boli oprávnené ustanoviť kritériá, ktoré by boli v rozpore so spomenutými zahraničnými pravidlami. Zároveň treba poznamenať, že európska smernica 2008/114/ES nezaraďuje platobné systémy do zoznamu kritických infraštruktúr . 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	Príloha č. 1 
Žiadame vypustiť zo sektora „Priemysel“ podsektor „Obranný priemysel“. Po zvážení skutočností v nadväznosti na návrh zákona o kritickej infraštruktúre nepovažujeme tento podsektor za „kritický“. 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 16 ods. 5 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: Nakoľko podľa vyššie spomínaného ústredný orgán nebude predkladať ministerstvu analýzu rizík. Ústredný orgán, ak ju vôbec vykoná, s ohľadom na pridelené finančné prostriedky, tak ju vykoná nie na to, aby ju predkladal ministerstvu vnútra, ale „ako podklad pre správu pre Európsku komisiu v zmysle § 5 písm. j) bod 4“. 	O 	N 	Analýza rizík sa bude predkladať ministerstvu vnútra najmä na plnenie jeho úloh ako kontaktného miesta na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry. 	
MH SR 	§ 5 písm. j) 
Navrhujeme za slovo „je“ doplniť slovo „národným“. 

Odôvodnenie: Navrhujeme preformulovať pomenovanie, aby bolo úplne jasné, že MV SR je národným kontaktným miestom – teda vystupuje pred orgánmi Európskej únie ako zástupca SR. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava nie je potrebná. Logicky ministerstvo vnútra bude plniť úlohy "národného" kontaktného miesta, čo však nie je žiaduce osobitne zvýrazňovať. 	
MH SR 	§ 8 
Žiadame doplniť nový odsek 4, ktorý znie: 
"(4) V prípade, že prevádzkovateľ disponuje ekvivalentom bezpečnostného plánu, ktorý má náležitosti podľa §9 (tohto zákona) a je pravidelne aktualizovaný, prevádzkovateľ nie je povinný vypracovávať bezpečnostný plán podľa tohto zákona.". 

Odôvodnenie: Toto znenie je plne v súlade s článkom 5 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. V § 8 ods. 3 je síce uvedené, že prevádzkovatelia, ktorý vypracúvajú plány podľa osobitných predpisov (zákon č. 262/2002 Z.z. a 541/2004 Z.z.) už nemusia plán podľa zákona o kritickej infraštruktúre vypracovávať, avšak u niektorých prevádzkovateľov podobné plány už v súčasnej dobe existujú, aj keď nie sú právne naviazané na právne predpisy. Zdá sa nám zbytočné vytvárať duplicitnú dokumentáciu, ak existujúca spĺňa kritériá bezpečnostného plánu podľa zákona o kritickej infraštruktúre. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 16 ods. 3 
Žiadame dátum 30.09.2011 zmeniť na 31.12.2010. 

Odôvodnenie: Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infraštruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu určenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smernice, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implementácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Navrhovanú zmenu lehoty nemožno zohľadniť so zreteľom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom sa návrh zákona nachádza. 	
MH SR 	§ 16 ods. 4 
Žiadame dátum 30.11.2011 zmeniť na 12.01.2011. 

Odôvodnenie: Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infraštruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu určenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smernice, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implementácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Navrhovanú zmenu lehoty nemožno akceptovať s ohľadom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom je návrh zákona. 	
MH SR 	§ 7 
Žiadame doplniť nový odsek 6, ktorý znie: 
"(6) Konkrétne hodnoty národných sektorových a prierezových kritérií, ako aj európskych sektorových a prierezových kritérií, budú stanovené nariadením vlády Slovenskej republiky podľa § 4 písm. c).". 

Odôvodnenie: Keďže zákon rieši identifikáciu a určovanie prvkov ako národnej, tak aj európskej kritickej infraštruktúry, mali by byť presne zadefinované konkrétne hodnoty, aby nedochádzalo k nedorozumeniam pri určovaní. Aj preto je nevyhnutné, aby boli definície kritérií zhodné pre obe úrovne, (viď predchádzajúci bod), aby bolo jasne viditeľné, aké sú rozdiely v číselných hodnotách pre konkrétne kritérium. 
 	Z 	ČA 	Uvedené kritériá nemožno ustanoviť nariadením vlády, pretože podľa príslušnej smernice sa majú utajiť. Prierezové kritériá a európske prierezové kritériá však ustanoví jednotne vláda uznesením. 	
MH SR 	§ 7 ods. 2 
Navrhujeme nový odsek 2, ktorý znie: 
"(2) Na určenie prvku ako prvku národnej kritickej infraštruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného národného sektorového kritéria a národného prierezového kritéria.". 

Odôvodnenie: Navrhujeme preformulovať znenie odseku, aby bolo úplne jasné, aké kritériá sa používajú na určenie prvku národnej kritickej infraštruktúry. Pôvodné znenie by mohlo byť mätúce. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočne zrozumiteľné. 	
MH SR 	§ 6 písm. a) 
Žiadame vypustiť slovné spojenie „prierezových kritérií“. 

Odôvodnenie: Prierezové kritériá by malo vypracovať MV SR ako gestor problematiky. Toto znenie vyvoláva dojem, ako by mali všetky ústredné orgány vypracovať návrh vlastných prierezových kritérií. Avšak prierezové kritériá musia byť jednotné pre celú Slovenskú republiku, pre všetky sektory kritickej infraštruktúry. Práve preto sú prierezové, lebo sa budú uplatňovať jednotne na všetky potenciálne prvky všetkých sektorov. 

 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 11 ods. 4 písm. b) 
Navrhujeme za slovo "vzťahu" doplniť slová "po dobu 10 rokov". 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť dobu, počas ktorej je bývalý zamestnanec povinný zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach týkajúcich sa kritickej infraštruktúry. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Limitovať ochranu citlivej informácie nie je správne vzhľadom na jej význam. 	
MH SR 	Príloha č. 1 
Žiadame preformulovať názov podsektora „Ropa“ na „Ropa a ropné produkty“. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 5 písm. h) 
Žiadame doplniť za slovo "prevádzkovateľa" slovné spojenie "v spolupráci s príslušným ústredným orgánom podľa § 3 písm. c)". 

Odôvodnenie: Nakoľko sa jedná o prevádzkovateľov prvkov kritickej infraštruktúry v konkrétnom sektore, za ktorý je zodpovedný konkrétny ústredný orgán, trváme na tom, aby sa kontrolná činnosť zo strany MV SR vykonávala v spolupráci so zástupcami príslušného ústredného orgánu. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	V § 5 písm. g) 
Navrhujeme za slovo "evidenciu" doplniť slovo "prvkov". 

Odôvodnenie: Jedná sa zrejme o neúmyselné vynechanie slova, nakoľko sa jednoznačne jedná o evidenciu prvkov. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	§ 4 písm. a) a § 5 písm. a) 
Žiadame nahradiť slovo "koncepcia" slovným spojením „národný plán“. 

Odôvodnenie: Podľa nášho názoru vytvára koncepcia len základný rámec pre určitú oblasť. V tomto prípade už hovoríme o konkrétnom dokumente, ktorý by mal obsahovať konkrétne opatrenia na ochranu kritickej infraštruktúry v SR. Okrem toho, dokument s názvom „Koncepcia ochrany kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany“ už existuje, bol vypracovaný MH SR a schválený uznesením vlády SR č. 120/2007 14.02.2007 je dokument, ktorý už je vypracovaný od roku 2007. Preto navrhujeme zmenu názvu dokumentu na „Národný plán ochrany kritickej infraštruktúry“. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Úsek kritickej infraštruktúry musí mať schválenú predovšetkým svoju koncepciu ako základný programový dokument rozvoja vypracovanú na určité obdobie. V tejto súvislosti sa národný plán nejaví ako nevyhnutný materiál. 	
MH SR 	§ 4 písm. d) 
Žiadame preformulovať nasledovne: „rozhoduje o určení prvku, zaradení prvku do sektora a o vyradení prvku zo sektora.“ 

Odôvodnenie: Pôvodná formulácia vyvolávala dojem, ako keby vláda SR samostatne určovala prvky KI, zaraďovala ich do sektorov a podobne. Návrh na určenie prvku však vychádza od vecne príslušných ústredných orgánov, takisto aj návrh na zaradenie do sektorov na základe sektorových kritérií. Mechanizmus schvaľovania je podobný ako pri zaraďovaní stavieb a budov ako objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov podľa zákona č. 319/2002 Z.z. o obrane Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	§ 8 ods. 1 
Žiadame doplniť nové písmeno h), ktoré znie: 
"h) poskytnúť zodpovedným subjektom uvedeným v § 3 požadované informácie vrátane údajov, o ktorých je potrebné zachovať mlčanlivosť z dôvodov ochrany priemyselného vlastníctva, duševného vlastníctva, osobných údajov, bezpečnosti alebo obchodného tajomstva.". 

Odôvodnenie: Vzhľadom na prax s operátormi, prevádzkovateľmi KI , určovanie prvkov kritických infraštruktúr sa dotýka najcitlivejších infraštruktúr, a tieto si prevádzkovateľ označí ako „obchodné tajomstvo“ (nakoľko sú jeho majetkom) a na základe toho ich neposkytne ústrednému orgánu. V takom prípade celý návrh tohto zákona nemá opodstatnenie, nakoľko ústredné orgány na úseku OKI nebudú mať k dispozícii patričné údaje, hodnoty týkajúce sa zaraďovania prvkov do KI a pod. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Navrhovaný zásah do uvedených chránených záujmov nie je možný a ani potrebný vzhľadom na úpravu identifikácie a ochrany prvku kritickej infraštruktúry v návrhu zákona.  	
MH SR 	§ 16 ods. 2 
Žiadame dátum 30.06.2011 zmeniť na 30.09.2010. 

Odôvodnenie: Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infraštruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu určenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smernice, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implementácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Navrhovaná lehota nie je reálna vzhľadom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom sa návrh zákona nachádza. 	
MH SR 	§ 18 
Žiadame zmeniť účinnosť na 01.08.2010. 

Odôvodnenie: Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infraštruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu určenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smernice, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implementácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Navrhovanú zmenu účinnosti predmetného zákona nemožno zohľadniť vzhľadom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom je návrh zákona. 	
MH SR 	§ 4 písm. c) 
Žiadame preformulovať znenie písm. c) nasledovne „ustanovuje nariadením vlády národné sektorové a prierezové kritériá, ako aj európske sektorové a prierezové kritériá“. 

Odôvodnenie: Je potrebné spresniť, akým spôsobom sa budú ustanovovať kritériá. Ako najvhodnejšie sa nám javí ustanoviť kritériá nariadením vlády SR, nakoľko je záväzné pre všetky subjekty v SR. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní zmenil pripomienku na obyčajnú. Prijatie nariadenia vlády v danej veci nevyhovuje vzhľadom na skutočnosť, že kritériá je potrebné utajiť.  	
MH SR 	§ 7 ods. 3 
Navrhujeme nový odsek 3, ktorý znie: 
"(3) Na určenie prvku ako prvku európskej kritickej infraštruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného európskeho sektorového kritéria a európskeho prierezového kritéria.". 

Odôvodnenie: Podobne ako v predchádzajúcom bode, navrhujeme preformulovať znenie odseku, aby bolo úplne jasné, aké kritériá sa používajú na určenie prvku európskej kritickej infraštruktúry. Pôvodné znenie by mohlo byť mätúce. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	§ 5 písm. j)  
Žiadame doplniť nový bod 1 v znení: "koordinuje s dotknutými členskými štátmi a Európskou komisiou dvojstranné alebo viacstranné rokovania v procese identifikácie európskej kritickej infraštruktúry." Ostatné body sa označujú ako 2., 3., 4. a 5. 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplnenie tohto bodu, nakoľko povinnosť bilaterálnych alebo multilaterálnych rokovaní v procese identifikácie európskej kritickej infraštruktúry vyplýva z článku 4 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. Kontaktné miesta dotknutých členských štátov oslovujú v procese identifikácie svoje partnerské kontaktné miesta a tie by mali následne osloviť zástupcov príslušného sektora. Nie je možné komunikovať zo strany ústredných orgánov priamo so zástupcami iných členských štátov. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 16 ods. 1 
Žiadame dátum 31.03.2011 zmeniť na 31.08.2010. 

Odôvodnenie: Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infraštruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu určenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smernice, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implementácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Navrhovaná lehota je nereálna s ohľadom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom sa návrh zákona nachádza. 	
MH SR 	§ 5 písm. f) 
Žiadame vypustiť písmeno f). 

Odôvodnenie: Nesúvisí s predmetom zákona. Nevidíme dôvod, prečo by sa mala zákonom o ochrane kritickej infraštruktúry riešiť analýza územia podľa iného zákona. Vypracovávať analýzu územia má ako povinnosť uloženú MV SR zákonom č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov (§ 12 ods. 1 písm. c). Avšak súčasné znenie § 5 písm. f) zákona o kritickej infraštruktúre ukladá povinnosť ústredným orgánom určeným v § 3 písm. c) poskytovať MV SR podklady, ktoré si vypracujú z vlastných prostriedkov. Naozaj nevidíme dôvod vynakladať vlastné finančné prostriedky na splnenie úlohy iného ústredného orgánu. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	§ 7 ods. 5 
Žiadame preformulovať odsek 5 nasledovne: 
"(5) Prierezovými kritériami sú: 
a) kritérium straty na životoch, posudzované podľa počtu možných mŕtvych alebo zranených osôb, 
b) kritérium hospodárskeho vplyvu, posudzované podľa výšky hospodárskych strát, zhoršenia výrobkov alebo služieb a vplyvu na životné prostredie, 
c) kritérium vplyvu na verejnosť, posudzované podľa vplyvu na dôveru obyvateľstva, fyzického utrpenia a narušenia každodenného života.". 

Odôvodnenie: Navrhované znenie je presne v súlade s článkom 3 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. Podľa nášho názoru je nevyhnutné, aby boli prierezové kritériá presne vyšpecifikované, a aby boli v súlade so Smernicou, pretože podľa nášho názoru by mali byť národné prierezové a európske prierezové kritériá zadefinované rovnako, len hodnoty sa budú líšiť. 

 	Z 	ČA 	Návrh zákona je v intenciách príslušnej smernice. Ustanovenie bolo doplnené ohľadne zhoršenia kvality tovarov a poskytovania služieb.  	
MH SR 	§ 5 písm. j)  
Pôvodný bod 1 označiť ako 2 a preformulovať nasledovne: "2. koordinuje s dotknutými členskými štátmi a Európskou komisiou záležitosti spojené s ochranou kritickej infraštruktúry." 

Odôvodnenie: Preformulovanie bodu 2 navrhujeme z dôvodu, že členský štát nebude koordinovať s ostatnými členskými štátmi konkrétne opatrenia na ochranu kritickej infraštruktúry, bude s nimi koordinovať iba všeobecné zásady ochrany prvkov v súlade s článkom 10 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. 

 	O 	A 	 	
MH SR 	§ 8 ods. 1 písm. a) 
Žiadame preformulovať písmeno a) nasledovne: 
"a) uplatniť pri výstavbe prvku, jeho modernizácii, resp. v inej aktuálnej etape jeho technického zhodnotenia doplnenie o progresívne technické bezpečnostné systémy, zabezpečujúce primeranú ochranu tohto prvku,". 

Odôvodnenie: Pôvodné znenie písm. a) jasne nešpecifikovalo, čo sa považuje za „najlepšie dostupnú technológiu“, ani kto ju bude posudzovať. Mohol by teda nastať prípad, že prevádzkovateľ síce zvolil pre neho najlepšiu dostupnú technológiu, avšak kontrolný orgán ju považuje za nedostatočnú a teda udelí sankcie. Nami navrhované znenie poskytuje širší priestor pre voľbu primeranej ochrany prvku, ale tiež prísnejšie určuje, že progresívne technické systémy sa musia použiť aj pri modernizácii, resp. technickom zhodnotení, nielen pri výstavbe. 
 	Z 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo upravené vypustením slov "najlepšie dostupnú". 	
MH SR 	§ 6 písm. c) 
Žiadame slovné spojenie „ktorú predkladajú ministerstvu“ nahradiť slovným spojením „ako podklad pre správu pre Európsku komisiu v zmysle § 5 písm. j) bod 4“. 

Odôvodnenie: Podobne ako v bode 5, nepovažujeme za potrebné predkladať analýzu rizík Ministerstvu vnútra SR, ktoré ju zapracuje do analýzy územia podľa zákona č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. Namiesto toho navrhujeme bod preformulovať, aby bol v súlade s článkom 7 ods. 2 Smernice Rady č. 200/114/ES a tiež s §5 písm. j) bod 4. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní zmenil pripomienku na obyčajnú. Analýza rizík sa bude predkadať ministerstvu vnútra predovšetkým na účel plnenia jeho funkcie ako kontaktného miesta na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry. 	
MZ SR 	prílohe č. 1, bod 10. 
V prílohe č. 1, bod 10. Zdravotníctvo v časti podsektor žiadame doplniť „verejné zdravotníctvo“. 

Odôvodnenie: 
Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 185 z 26. marca 2008 bol schválený Národný program pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike. V časti 3.3 Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike je Zdravie špecifikované ako Sektor kritickej infraštruktúry, pričom sektor zdravotníctva ako sektor kritickej infraštruktúry Slovenskej republiky predstavuje okrem iného aj sieť úradov verejného zdravotníctva. V ich pôsobnosti je realizácia opatrení v oblasti predchádzania vypuknutiu prenosných chorôb a nákaz, príprava územia na epidémie, pandémie, výkon štátnej správy v procese ochrany zdravia obyvateľstva. Z Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v SR vyplýva, že sieť úradov verejného zdravotníctva (Úrad verejného zdravotníctva SR a 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva) je neopomenuteľnou súčasťou kritickej infraštruktúry. 
Vláda Slovenskej republiky uznesením č. 185 z 26. marca 2008 v bode B. uložila ministrovi zdravotnícka plniť úlohy vyplývajúce z Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republiky. Predpokladom plnenia úloh vyplývajúcich z Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republiky je zaradenie Úradu verejného zdravotníctva SR a 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva do siete kritickej infraštruktúry v SR. 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že v prílohe č. 1 k návrhu zákona v sektore zdravotníctvo nebudú uvedené podsektory. 	
MF SR 	K prílohe č. 1 
1. Prílohu č. 1 žiadam prepracovať, pretože nie je v súlade so zaužívaným rozdelením sektorov kritickej infraštruktúry na medzinárodnej úrovni a zakladá nové nesystémové delenie, pretože 
a) absentujú niektoré kritické sektory a podsektory napr. záchranné služby, zdravotné výskumné laboratóriá, zdravotná starostlivosť, sektor „dôležité symboly a verejné miesta“ (napr. budova Národnej rady SR, kultúrne centrá, športoviská, turizmus – kritická infraštruktúra sa týka aj „nepriaznivých dôsledkov na kvalitu života obyvateľov“), takisto voda je bežne podsektorom sektoru „služby“, kde patrí aj „odpad“, 
b) nie je jasné, prečo je jadrová energetika vyčlenená zo sektoru energetika; ak je to z dôvodu existencie dvoch gestorov, upozorňujem, že napr. satelitná komunikácia a informačné systémy a siete v gestorstve dvoch rôznych subjektov sa nachádzajú pod elektronickými komunikáciami, 
c) označenie sektora 2 elektronické komunikácie je nesprávne, pretože analógové rozhlasové vysielanie alebo telefonickú sieť je ťažko možné považovať za elektronické, rovnako aj rádiové spojenie ktoré funguje na princípe vlnového prenosu; správny názov by mal byť „Komunikácie“ a ako podsektor by sem mala patriť aj pošta, ktorá je tiež iba komunikáciou, 
d) v sektore 2 nemôže byť podsektorom úsek „Ochrany informačných systémov a sietí“, preto tento názov odporúčam preformulovať na „Informačné systémy a siete“; problematický je aj podsektor „obranný priemysel“ z hľadiska jeho obsahu. 

2. Súčasne žiadam vypustiť bod 4. Financie, pretože Smernica Rady 2008/114/ES o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (ďalej len „smernica“) z 8. decembra 2008, obsahuje len dva sektory (doprava a energetika), bez finančného sektora. Nie je preto dôvod na jeho zahrnutie do návrhu zákona. 
V pôvodnom návrhu smernice bolo zahrnutých 11 sektorov, vrátane finančného sektora. Právna úprava finančného sektora na úrovni Európskej únie ako aj na národnej úrovni je však postačujúca. Subjekty finančného trhu, ktoré mali pôvodne podľa smernice patriť pod kritické infraštruktúry, musia spĺňať prísne požiadavky súvisiace s bezpečnosťou, spoľahlivosťou, zálohovaním dát a pod. Podriadiť tieto subjekty zdvojeným požiadavkám a kontrole považujem za neprimerané. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 5 
Žiadam 

a) v písmenách c) a d) za slovo „predkladá“ doplniť slová „v spolupráci s ústrednými orgánmi“, 

b) v písmene e) vypustiť alebo preformulovať slová „financované zo štátneho rozpočtu“, pretože by mohlo navodzovať dojem, že ide o financovanie iba zo štátneho rozpočtu bez možnosti účasti dotknutých prevádzkovateľov, čo je z pohľadu štátu nevýhodný a v špecifických oblastiach nevykonateľný postup a navyše ide o nesúlad so smernicou Smernica Rady 2008/114/ES; upozorňujem, že nie je uvedené ani obdobie, na ktoré má byť program vypracovaný, 

c) v písmene f) v súvislosti s § 2 písm. g) doplniť do analýzy rizík informácie potrebné na prevenciu, prípadne riešenie bezpečnostných incidentov. 
 	O 	ČA 	Bola spresnená úprava medzirezortného programu na ochranu kritickej ifraštruktúry i definícia analýzy rizík sektora kritickej infraštruktúry. 	
MF SR 	K § 8 
1. Znenie odseku 1 písm. a) žiadam spresniť. Ustanovenie je vágne a predpokladá finančné vplyvy. Navyše súvisí s možnosťou uloženia pokuty do výšky 2 000 000 eur podľa § 13 ods. 2 písm. b). 
Je potrebné definovať pojem „primeraná ochrana prvku“ a špecifikovať subjekt a kritériá na vyhodnocovanie najlepšej dostupnej technológie v rámci kontrolnej činnosti v procese posudzovania technológie prevádzkovateľom pri výstavbe alebo modernizácii prvku. 

2. V odseku 1 písm. d) žiadam definovať pojem „precvičiť“ a doplniť konkrétne požiadavky pre konkrétne typy prvkov, pretože cvičenie pre informačné systémy má úplné inú povahu a kritické systémy nie je možné len tak odstaviť. Tiež nie je jasné, akým spôsobom sa precvičí hrozba zničenia alebo narušenia kritickej služby. 
S takouto činnosťou sú spojené aj možné ekonomické výpadky počas cvičenia (najmä ak ide napr. o továreň, elektráreň, letecký systém alebo významný elektronický portál), čo v návrhu nie je zohľadnené. Navyše vôbec nezohľadňuje existenciu havarijných plánov a plánov na zachovanie kontinuity, resp. obnovy. 
 	Z 	ČA 	Uvedené ustanovenia boli spresnené.  	
MF SR 	Všeobecne 
V súvislosti s vyraďovaním prvkov kritickej infraštruktúry žiadam ustanoviť povinnosť zabezpečiť rezervy prevádzkovateľov na zaistenie dodatočnej funkčnosti po určitú dobu (napr. pri ukončení činnosti), pokiaľ nie je zabezpečené „prebratie“ iným subjektom, a to aj v prípade, ak ide o jedinečnú činnosť v konkrétnom sektore. Zároveň považujem za nejasné definovanie pojmov „rizík a hrozieb“ z pohľadu zaistenia kontinuity, pretože ukončenie činností komerčných subjektov je podľa súčasných právnych predpisov veľmi rýchle a narúšajúce kontinuitu. 	O 	N 	Nemusí ísť o ukončenie činnosti komerčného subjektu (prevádzkovateľa), ale len o jeho vyradenie zo sektora kritickej infraštruktúry z dôvodu, že nespĺňa požadované kritériá. Realizáciou navrhovanej požiadavky by mohlo dôjsť k neprípustnému zásahu do slobody podnikania. 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke o posúdení vplyvov žiadam 
a) v súlade s § 33 zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov kvantifikovať výdavky spojené s plnením úloh na úseku agendy ochrany kritickej infraštruktúry podľa jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu, kategórií ekonomickej klasifikácie a jednotlivých rokov a zabezpečiť ich v rámci schválených limitov výdavkov príslušných kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok, 
b) zvýšenie počtu zamestnancov o 13 ľudí a zvýšenie výdavkov v dotknutých kapitolách štátneho rozpočtu v sume 198,6 tis. eur v roku 2011 a v sume 595,8 tis. eur v rokoch 2012 – 2014 zabezpečiť v rámci schválených limitov počtu zamestnancov ako aj schválených limitov výdavkov dotknutých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok; nesúhlasím s navýšením počtu zamestnancov a s ním súvisiacich finančných prostriedkov, 
c) určiť počet zamestnancov, ktorí sa budú v rámci navrhovaných kapitol štátneho rozpočtu zaoberať plnením agendy na úseku ochrany kritickej infraštruktúry, najmä v súvislosti s vykonávaním kontrol príslušných prevádzkovateľov prvkov kritickej infraštruktúry v rámci sektora svojej pôsobnosti, 
d) kvantifikovať výdavky, v súvislosti s vedením evidencie prvkov kritickej infraštruktúry a efektívnou prácou s nimi v elektronickej forme, ktoré si vyžiada zdroje štátneho rozpočtu na vývoj, technickú podporu a prevádzku aplikačného softvérového nástroja pre príslušné kapitoly štátneho rozpočtu a zabezpečiť ich v rámci schválených limitov výdavkov dotknutých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok, 
e) kvantifikovať aj finančné vplyvy v súvislosti so zavedením evidencie v elektronickej podobe [§ 5 písm. g) a § 6 písm. g) návrhu zákona], pretože vedenie elektronickej evidencie je jednoznačným informačným systémom, a to aj v prípade, ak by bol vedený neefektívnym a neprepojiteľným spôsobom napr. pomocou proprietárneho softvéru Microsoft Excel, 
f) jednoznačne uviesť [v súvislosti s § 8 ods. 1 písm. a)] negatívne vplyvy na hospodárenie podnikateľských subjektov vo vzťahu k povinnosti zabezpečiť najlepšiu dostupnú technológiu na ochranu prvku kritickej infraštruktúry, ktorej zabezpečenie môže byť pre prevádzkovateľa finančne náročné; zároveň [v súvislosti s § 8 ods. 1 písm. e) a § 10] upozorňujem, že sa predpokladá zásadný finančný vplyv, pretože takúto funkciu môže vykonávať iba osoba odborne spôsobilá, pričom prevádzkovateľ vôbec nemusí mať k dispozícii vecne príslušnú osobu. 
 	Z 	N 	Rozpor trvá. Návrh zákona ustanovuje úplne nové kompetencie viacerým ústredným orgánom štátnej správy vrátane ministerstva financií, ktorých výkon je potrebné zabezpečiť primeraným počtom štátnych zamestnancov a s tým súvisiacich finančných prostriedkov. 	
MF SR 	K § 11 
1. Taktiež znenie odseku 2 je potrebné relevantne upraviť alebo vypustiť, pretože označovanie hmotného nosiča slovami „kritická infraštruktúra - nezverejňovať“ je v mnohých prípadoch neaplikovateľné alebo technicky nemožné (napr. pri pevných diskoch, USB kľúčoch, mikrokartách). 

2. Upozorňujem, že v odseku 4 písm. a) ide o nelogický procesný vzťah, pretože nadriadený príslušnej osoby vôbec nemusí existovať, prípadne nemusí byť žiadnym spôsobom spojený s dotknutými subjektami. Takisto je nevhodné oznamovanie záujmu, ak sa o informáciu zaujíma oprávnená osoba, napr. súd alebo vyšetrovateľ. Navyše sa zavádza aj procesne neukončené reťazové oboznamovanie až po najvyššiu hierarchickú úroveň, kde je takáto informácia bez ďalšieho spracovania zbytočnou záťažou. 	O 	ČA 	Ustanovenie § 11 ods. 4 písm. a) bolo z návrhu zákona vypustené. 	
MF SR 	K § 13 
V § 13 ods. 2 žiadam jednoznačnejšie formulovať kompetencie dotknutých orgánov, pretože nie je zrejmé, v ktorých prípadoch ukladá pokutu ministerstvo vnútra a kedy ústredný orgán. Taktiež je potrebné v tejto súvislosti zrozumiteľnejšie formulovať aj znenie odsekov 3 a 4. 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 6 
Žiadam 

a) v písmene a) doplniť špecifikáciu na určenie kritérií a riešenie prierezových kritérií na centrálnej úrovni, keďže navrhovaný postup prináša riziko nekompatibilnosti kritérií, pričom by mala existovať minimálne „záväzná metodika“ pre určenie prierezových aj sektorových kritérií zohľadňujúca fakt, že niektoré prvky (systémy) závisia aj od prvkov (systémov) iných rezortov, ale nemusia sa na ne vzťahovať prierezové kritériá, ani nemusia byť kritickou infraštruktúrou; prierezové kritériá by mali byť spracovávané centrálne, 

b) v písmene b) doplniť aj elektronické oznámenie, pretože návrh nie je v súlade so súčasným vývojom a zakladá budúce bariéry elektronickej verejnej správy, 

c) dopracovať znenie písmena d) v tom zmysle, aby bolo zrejmé, akou formou ukladá ústredný orgán záväzné pokyny, v akej lehote ich ukladá, v akej lehote sa stanovuje vykonanie pokynov, aká je záväznosť týchto pokynov pre prevádzkovateľa; vzhľadom na to, že prevádzkovateľmi sú najmä súkromné osoby, nie je možné na základe takto formulovaného ustanovenia ukladať povinnosti, ktoré môžu zásadne ovplyvniť ekonomiku a hospodárenie príslušného subjektu; primerané úpravy textu je potrebné vykonať aj v § 8, 

d) v písmene f) upresniť obsah pojmu "citlivá informácia" vzhľadom na text § 11 ods. 1, pretože podľa § 11 ods. 5 je možné vytvoriť neohraničené „úniky“ z informačných povinností ustanovených právnym predpisom, čo je nesúladné s požiadavkami a smernicami Európskej únie, 

e) v písmene g) jednoznačne odlíšiť správcovstvo a výkon činnosti v súvislosti so správou uvedenej evidencie a upraviť spôsob oznamovania, pretože návrh zakladá duplicitnú kompetenciu pre výkon tých istých činností a keďže zmeny sú vykonávané elektronicky a ministerstvo má priamy prístup k tomuto systému, proces bezodkladného oznamovania zavádza neefektívne administratívne navýšenie činnosti; samotný systém môže byť jednoducho vytvorený s priamou notifikáciou relevantným používateľom. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh odporúčam zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, najmä s čl. 4 k týmto pravidlám [napr. § 2 písm. e), § 11 ods. 1] a s prílohou č. 2 týchto pravidiel [napr. v § 2 písm. k) doplniť odkaz na § 4 vyhlášky NBÚ č. 336/2004 Z.z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti].  	O 	N 	Návrh zákona je vypracovaný v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády. 	
MF SR 	K § 8 
1. V odseku 1 písm. b) je potrebné doplniť špecifikáciu prehodnocovania bezpečnostného plánu, lehotu a dôvod jeho aktualizácie a upresniť, ktorý ústredný orgán sa má vyjadrovať k bezpečnostnému plánu. Obdobne je potrebné upresniť aj znenie odseku 2. 

2. Znenie odseku 1 písm. c) odporúčam spresniť takto: 
„c) oboznamovať svojich zamestnancov s aktuálnym bezpečnostným plánom, a to v rozsahu potrebnom pre výkon ich činností,“. 
Zamestnanec by mal byť oboznamovaný s plánom len v rozsahu svojich povinností, aby sa znížilo riziko úniku informácií. 

3. Upozorňujem, že navrhované znenie odseku 2 písm. a) je vo vzťahu k potenciálnym prevádzkovateľom v praxi nevykonateľné, pretože prevádzkovateľ je prevádzkovateľom prvku kritickej infraštruktúry až po určení stavby, verejnoprospešnej služby a informačného systému podnikateľského subjektu ako prvku kritickej infraštruktúry a jeho následnom zaradení vládou SR do sektora. Podnikateľský subjekt, ktorý nie je prevádzkovateľom, a dôjde k zmene predmetu jeho podnikateľskej činnosti, ktorá by mala mať vplyv na určenie a zaradenie prvku do sektora, nie je týmto ustanovením dotknutý, nakoľko nie je prevádzkovateľom.  	O 	ČA 	Problematika bezpečnostného plánu vrátane jeho aktualizácie je upravená zrozumiteľným spôsobom. 	
MF SR 	K § 14 
V odseku 1 žiadam ponechať v prílohe 1 len členenie na podsektory, pretože napr. sektor 2 nemá jedného generálneho gestora. Upozorňujem, že pôsobnosť v oblasti podsektorov je potrebné doplniť do § 6 a tiež odporúčam ich definovať v § 2 návrhu. 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 4, 5, 7 a 16 
V § 4 písm. c), § 5 písm. c), § 7 ods. 5 a § 16 ods. 1 a 2 je potrebné slovo „ustanovuje“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovom „určuje“ v príslušnom gramatickom tvare.  	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je nevyhnutná.  	
MF SR 	K § 7 
1. Znenie odseku 1 odporúčam vypustiť, pretože je duplicitné vzhľadom na znenie § 2 písm. d) a e). 

2. Taktiež znenie odseku 4 odporúčam vypustiť, pretože je nezrozumiteľné. 

3. Znenie odseku 5 je potrebné upresniť napríklad takto: 

„(5) Prierezové kritériá sa ustanovujú podľa predpokladaného dosahu dočasného alebo trvalého výpadku prvku kritickej infraštruktúry alebo zníženia jeho funkčnosti vyjadreného 
a) počtom usmrtených osôb a zranených osôb, 
b) rozsahom hospodárskych strát a vplyvom na životné prostredie, 
c) narušením kvality života obyvateľov z hľadiska výpadku dodávky tovaru alebo poskytovania verejnoprospešnej služby, dostupnosťou náhrady dodávky tovaru alebo poskytovania verejnoprospešnej služby a času ich obnovy.“. 
 	O 	N 	Príslušné ustanovenia návrhu zákona sú z hľadiska upravovanej problematiky vyhovujúce, keďže vychádzajú zo smernice, ktorá sa preberá. 	
MF SR 	K § 2 
Je potrebné 

a) v písmene g) za slovom „rizík“ doplniť slová „kritického sektora“, zaviesť legislatívnu skratku „analýza rizík“ a ustanovenie preformulovať, pretože sektor ako taký nie je možné zničiť alebo ani narušiť , je možné narušiť alebo úplne obmedziť iba jeho správne fungovanie; analýza rizík má v informačnej bezpečnosti presne stanovený obsah a definícia by mala byť kompatibilná aj s analýzou rizík informačného systému, ktorý môže patriť medzi kritickú infraštruktúru; taktiež upozorňujem, že znenie 
1. používa nedefinované pojmy „hrozba“ a „zraniteľné miesto“, 
2. pojem „posúdenie“ je vágny, pretože na jeho naplnenie postačuje subjektívny názor, čo považujem z hľadiska kontroly a systémového riadenia za nedostačujúce, 
3. vzbudzuje dojem, že sa analýza rizík vypracováva pre každú hrozbu, 
4. neustanovuje zrejmý vzťah medzi hrozbami a zraniteľnými miestami, 
5. nerozlišuje medzi úrovňou prvku a úrovňou sektoru, 

b) v písmene i) definíciu ochrany kritickej infraštruktúry terminologicky a vecne upraviť a v ďalších ustanoveniach adekvátne rozlišovať hierarchicky odlišnú ochranu, pretože pojem „kontinuita kritickej infraštruktúry“ je nezrozumiteľný, a preto za slovom „kontinuity“ je potrebné doplniť slovo „činnosti“; v súvislosti s písmenami b) a c) z dôvodu duplicity vypustiť slová „sektora alebo prvku“; adekvátne doplniť, že ochrana kritickej infraštruktúry rozlišuje národnú úroveň, sektorovú úroveň a úroveň prvku; doplniť vyhodnocovanie alebo určenie funkčnosti verejnoprospešnej služby, organizácií či celej kritickej infraštruktúry alebo integritu služby; upozorňujem, že hrozbu nemožno odvrátiť, ale možno eliminovať riziko z nej vyplývajúce alebo ho znížiť na prijateľnú mieru, 

c) znenie písmena j) preformulovať, pretože je v rozpore so zákonom č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 275/2006 Z.z.“) a so smernicou Rady 2008/114/ES.; zároveň upozorňujem, že ustanovenie 
1. nesprávne ustanovuje, že správca a prevádzkovateľ je vždy tá istá osoba, navyše užívateľ prvku nie je jeho prevádzkovateľom ( napr. bežný užívateľ katastrálneho portálu), 
2. nešpecifikuje, kedy je prevádzkovateľom alebo správcom priamo subjekt verejnej správy, 
3. nerozlišuje prevádzkovateľa kritickej infraštruktúry prípadne prevádzkovateľa prvku kritickej infraštruktúry. 
 	Z 	ČA 	Na subjekty verejnej správy ako prevádzkovateľov prvkov kritickej infraštruktúry sa návrh zákona nevzťahuje. Táto problematika sa rieši v osobitnom zákone v rámci vymedzenia obrannej infraštruktúry. 	
MF SR 	K § 6 
Žiadam 
a) v písmene c) slovo „ktorú“ nahradiť slovom „ktoré“, 
b) v písmene e) ustanoviť záväznosť vyjadrenia ústredného orgánu k bezpečnostnému plánu prevádzkovateľa, 
c) v písmene k) jednoznačne rozlíšiť pôsobnosť ústredného orgánu a ministerstva vnútra v medzinárodnej oblasti. 	O 	ČA 	Navrhovaná pôsobnosť ministerstva vnútra a iných ústredných orgánov štátnej správy v medzinárodnej oblasti bola spresnená. 	
MF SR 	K § 5 a 6 
1. V § 5 písm. d) a § 6 písm. b) odporúčam zvážiť podávanie návrhu na zaradenie prvku do sektora, prípadne jeho vyradenie zo sektora priamo vláde SR, z dôvodu zjednodušenia procesu schvaľovania pri zaraďovaní a vyraďovaní prvkov súkromných prevádzkovateľov. 

2. V § 5 písm. h) a § 6 písm. h) upozorňujem na duplicitný výkon kontroly plnenia povinností prevádzkovateľa. Je potrebné doplniť konkrétne oblasti kontroly, ktoré majú orgány podľa § 5 a 6 v pôsobnosti, najmä vo vzťahu k ukladaniu sankcií. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K § 1 
Je potrebné vypustiť slovo „- podnikateľov“, pretože v zákone sa ukladajú povinnosti aj fyzickým osobám nepodnikateľom.  	O 	A 	 	
MF SR 	K § 12 
Znenie odseku 2 žiadam vypustiť alebo precizovať v tom zmysle, aby sa zabránilo neoprávnenému udeleniu pokuty. Ak sa nedopatrením osoby viazanej mlčanlivosťou dostane citlivá informácia k inej osobe, je nesprávne túto inú osobu postihovať, a navyše vysokou pokutou. Návrh totiž nedefinuje takúto osobu ani vo vzťahu k určeným organizáciám, takže nie je dôvod považovať použitú informáciu za citlivú. Zároveň upozorňujem že ustanovenie nerozlišuje ani poskytnutie informácie v súvislosti s oprávnenými osobami, vyšetrovateľmi, či súdmi. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní po vysvetlení problematiky netrvá na zásadnej pripomienke a označil ju za obyčajnú. 	
MF SR 	Všeobecne 
V návrhu je potrebné zrozumiteľne vymedziť pôsobnosť ústredného orgánu a prevádzkovateľa vzhľadom na konkrétny sektor, pretože návrhu zákona umožňuje zasahovať do rôzneho sektoru. Navyše pojem „sektor“ sa používa nekonzistentne v súvislosti s pojmom „úsek ochrany“ (napr. § 12). 	O 	N 	V uvedenej problematike je návrh zákona dostatočne zrozumiteľný. 	
MF SR 	K § 16 
Navrhované znenie žiadam vypustiť a termíny na predloženie návrhov na určenie sektorových a prierezových kritérií a určenie prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane európskeho prvku kritickej infraštruktúry a analýzy rizík, odporúčam doplniť do návrhu uznesenia vlády SR alebo preformulovať tak, aby bol jednoznačne formulovaný ako prechodné ustanovenie k postupu podľa tohto zákona. 
Upozorňujem, že určenie prvkov vládou SR po 30.11.2011 a predloženie analýzy rizík ministerstvu do 31.10.2011 neumožňuje do analýzy rizík zapracovať podklady od prevádzkovateľov, ktorí sú povinní podľa § 8 ods. 1 písm. f) bodu 3 poskytnúť súčinnosť na vypracovanie analýzy rizík, a zároveň v analýze rizík zohľadniť zraniteľné miesta definované v bezpečnostných plánoch prvkov patriacich do sektora, v rámci ktorého sa analýza rizík vypracováva, keďže bezpečnostné plány je prevádzkovateľ povinný vypracovať do 6 mesiacov od určenia prvku a jeho zaradení do sektora najskôr v prvej polovici roka 2012. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K § 5 
Žiadam 

a) v úvodnej vete písmena g) slovo „vedie“ nahradiť slovom „spravuje“ a slová „ústrednú evidenciu“ nahradiť slovami napr. „ústredný register“, „register“, „informačný systém evidencie kritickej infraštruktúry“ v súlade so zákonom č. 275/2006 Z.z.; obdobne je potrebné upraviť znenie § 6, písm. g) a § 8 ods. 1 písm. f) bod 4, 

b) vypustiť písmeno k), pretože je duplicitné vo vzťahu k § 6 písm. k) a výmena citlivých informácií alebo plnenie špecifických úloh v príslušnom sektore podlieha rôznym bilaterálnym a multilaterálnym dohodám a predpisom; je nemožné, aby na špecifickej úrovni, ktorá sa týka aj ochrany kritickej infraštruktúry riešil problematiku iný ako príslušný orgán a Ministerstvo vnútra SR (ďalej len „ministerstvo vnútra“) môže takúto úlohu plniť iba na všeobecnej horizontálnej úrovni. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 4 a 5 
V § 4 žiadam vypustiť písmeno b) a v § 5 písmeno e), pretože vytvorenie medzirezortného programu na ochranu kritickej infraštruktúry je potrebné realizovať v zmysle metodického pokynu Ministerstva financií SR č. MF/5238/2004-42 na usmernenie programového rozpočtovania v znení dodatkov č. 1 a 2. Zároveň je potrebné upraviť označenie ostatných písmen. 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie týkajúce sa medzirezortného programu na ochranu kritickej infraštruktúry bolo spresnené. 	
MF SR 	K § 9 
Navrhované znenie žiadam vypustiť, prípadne preformulovať v súlade s platnými predpismi v tejto oblasti. Upozorňujem, že znenie paragrafu je vágne, zavádza iba duplicitné administratívne požiadavky a navyše z odseku 3 vyplývajú aj finančné vplyvy, ktoré nie sú vyčíslené. 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 15 
Odporúčam vypustiť znenie odseku 1, pretože je duplicitné vo vzťahu ku konkrétnym činnostiam uvedeným v iných ustanoveniach návrhu zákona. Odsek 2 je vágny, pretože neustanovuje oblasti, v ktorých majú spolupracovať predmetné orgány. 	O 	N 	Ustanovenie o spolupráci príslušných orgánov je potrebné z dôvodu uľahčenia aplikácie zákona. 	
MF SR 	K § 3 
Žiadam doplniť rozsah subjektov verejnej správy, ktorých sa kritická infraštruktúra týka (napr. Telekomunikačný úrad SR, NBÚ, spravodajské služby, medzinárodná spolupráca), pretože vymedzenie považujem za nedostatočné. V súvislosti s definíciou prevádzkovateľa v § 2, písmene j) nie sú v návrhu ustanovené štátne orgány, ktoré sú správcami alebo prevádzkovateľmi rôznych sektorových kritických informačných systémov. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní po vysvetlení problematiky označil pripomienku za obyčajnú. 	
MF SR 	K § 11 
1. Znenie odseku 1 žiadam preformulovať alebo vypustiť. Určenie kritérií ako citlivých informácií je z vecného hľadiska nevhodné, pretože samotné kritérium nemá dôvod byť citlivé. Navyše práve kritérium je povinná verejná informácia a ktorýkoľvek prevádzkovateľ si musí byť pri zavádzaní informačného systému vedomý, že bude patriť do kritickej infraštruktúry. 

2. Žiadam znenie odseku 3 vypustiť, pretože navrhovaný proces určuje trojnásobný schvaľovací proces s nejasnou postupnosťou a právomocami, čo je z vecného aj legislatívneho hľadiska neprípustné. Už v samotnom nastavení procesov je značný nesúlad, pretože ak sú citlivými informáciami iba kritériá, prevádzkovateľ nemá mať oprávnenie zasahovať do určovania, kto s nimi môže narábať. V praxi môžu nastať rôzne nežiaduce situácie: 
a) podľa uvedenéhomôže prevádzkovateľ zasahovať do určovania narábania citlivých informácií správcu daného systému, ktorým je ústredný orgán, 
b) na druhej strane je absolútne nemožné, aby napr. ministerstvo vnútra zasahovalo do informačných systémov bánk a určovalo, kto a ktoré informácie môže získavať, 
c) podľa uvedeného môže ďalej ľubovoľný prevádzkovateľ či ústredný orgán zasahovať do citlivej informácie ľubovoľného sektora. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K § 2 
Je potrebné 

a) znenie písmena a) prehodnotiť, pretože navrhované znenie je vágne. Pojem „hospodárska funkcia štátu“ nezahŕňa napr. zdravotnú starostlivosť, sociálne služby, vzdelávanie, kultúru, armádu, zahraničné styky, politický systém a v písmene c) sa do kritickej infraštruktúry zaraďuje aj verejnoprospešná služba, čo je v rozpore so základnou definíciou. Preto odporúčam znenie písmena a) preformulovať takto: 
„a) kritickou infraštruktúrou štátu systém, ktorého narušenie, znefunkčnenie alebo zničenie by malo vážny vplyv na fungovanie štátu alebo kvalitu života občanov najmä z hľadiska ochrany ich života, zdravia, bezpečnosti, majetku, ako aj životného prostredia,“, 

b) v písmenách c) a f) špecifikovať „závažné nepriaznivé dôsledky“, pretože vo vzťahu k písmenu a) narušenie alebo zničenie prvku kritickej infraštruktúry nemôže mať rovnako nepriaznivé dôsledky ako narušenie resp. zničenie celého systému kritickej infraštruktúry; zároveň je vhodné najskôr definovať pojem „prvok“ a až následne pojem „sektor“, 

c) v písmene d) doplniť aj organizačné kritériá, 

d) v písmene e) špecifikovať pojem „prahové hodnoty“ a znenie zosúladiť vo vzťahu k písmenu d), 

e) v písmene f) za slovom „ďalšom“ vložiť slovo „jednom“, 

f) znenie písmena h) preformulovať a uviesť odkaz na príslušný právny predpis, pretože citlivou informáciou nie je iba informácia, ktorej zverejnenie spôsobí iba hrozbu, ale spôsobí narušenie, poškodenie alebo zničenie príslušného prvku, ako aj zvýšenie rizika naplnenia hrozby pre tento prvok, 

g) v písmenách k) a l) doplniť aj personálnu bezpečnosť, organizačnú alebo prevádzkovú bezpečnosť, kryptografické požiadavky, havarijné plány, plány obnovy a tiež spôsob, ktorým budú tieto požiadavky určené. 	O 	ČA 	Vymedzenie základných pojmov v návrhu zákona je v intenciách príslušnej smernice, avšak niektoré definície boli spresnené. 	
MZV SR 	K § 5 
V písm. i) odporúčame slová „(§ 13)“ zmeniť na „podľa § 13“.  	O 	N 	Ministerstvo vnútra nebude mať sankčú právomoc. 	
MZV SR 	K § 11 
Odporúčame k návrhu zákona vypracovať vykonávací predpis, ktorý by upravoval podrobnosti o citlivej informácií, teda konkrétny spôsob a formu manipulácie s takouto informáciou a ktorý by spresnil, či osoba, ktorá v zmysle ods. 3 zákona bude vytvárať, spracúvať a oboznamovať sa s citlivou informáciou, má byť písomne určená, na základe akého, resp. koho podnetu bude určená, akou formou sa zaznamená oboznámenie s citlivou informáciou a pod. Súčasne odporúčame, aby osoba, ktorá bude prichádzať do styku s citlivou informáciou, preukázala svoju bezúhonnosť výpisom príp. odpisom z registra trestov. Ako ďalšiu alternatívu odporúčame tieto ustanovenia upraviť v samotnom návrhu zákona alebo dávame na zváženie pojem „citlivá informácia“ upraviť v zákone č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, čím by táto úprava nadobudla všeobecný a komplexný charakter. Dôvodom je, že nepovažujeme za vhodné zavádzať takýto pojem len pre určitú oblasť, navyše, ak je predpoklad prelínania s utajovanými skutočnosťami. 
 	O 	N 	Navrhovaný vykonávací predpis nie je potrebný vzhľadom na navrhované znenie zákonnej úpravy. Citlivé informácie sa vzťahujú na problematiku kritickej infraštruktúry, a preto sa upravujú v tomto návrhu zákona. 	
MZV SR 	K § 8 
V ods. 1 písm. a) odporúčame ustanovenie preformulovať, resp. doplniť. Minimálne nie je jasné, čo sa rozumie pod pojmom "najlepšia dostupná technológia", ako i mechanizmus jej posúdenia. Ustanovenie odporúčame upresniť aj z dôvodu, že ak prevádzkovateľ túto povinnosť poruší, hrozí mu podľa § 13 ods. 1 postih za správny delikt a pokuta od 1 000 eur do 2 000 000 eur. 
V písm. f) bod 2. odporúčame vložiť odkazy na zákony, ktoré upravujú ozbrojené sily Slovenskej republiky a ozbrojené bezpečnostné zbory (aspoň ako príklad). 

 	O 	ČA 	Odkazy nie sú nevyhnutné. 	
MZV SR 	§ 13 
Odporúčame upresniť, kedy koná o správnom delikte ministerstvo a kedy ústredný orgán. 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo spresnené tak, že ministerstvu vnútra sa nenavrhuje zveriť sankčná právomoc podľa tohto zákona. 	
MZV SR 	K § 10 
Odporúčame, aby bol k zákonu vypracovaný vykonávací predpis, ktorý by upravoval podrobnosti o kontaktnej osobe, pretože nie je zrejmé, kto ňou môže byť z pohľadu bezpečnosti a za akých podmienok ju prevádzkovateľ určí, prípadne tieto ustanovenia upraviť v samotnom návrhu zákona. Taktiež odporúčame jednoznačne upraviť, čo sa rozumie povinnosťou prevádzkovateľa "utvoriť kontaktnej osobe riadne podmienky na plnenie jej úloh", pretože ak prevádzkovateľ túto povinnosť poruší, hrozí mu podľa § 13 ods. 1 postih za správny delikt a pokuta od 500 eur do 100 000 eur. 

 	O 	ČA 	Navrhovaný vykonávací predpis nie je potrebný vzhľadom na navrhované znenie zákona, v ktorom boli spresnené ustanovenia o kontaktnej osobe. 	
MO SR 	K § 8 ods. 1 písm. a) 
V ustanovení odporúčame slová „najlepšiu dostupnú technológiu“ nahradiť inými slovami napríklad slovami „optimálnu technológiu“. 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo spresnené inak. 	
MO SR 	K § 6 písm. e) 
V ustanovení odporúčame podrobnejšie uviesť, akým spôsobom sa ústredný orgán na úseku ochrany kritickej infraštruktúry vyjadruje k bezpečnostnému plánu a jeho aktualizácii. 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 2 písm. f) 
Ustanovenia odporúčame preformulovať napríklad takto: 
„f) európskou kritickou infraštruktúrou kritická infraštruktúra nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky minimálne v dvoch členských štátoch. Závažnosť dôsledkov sa posudzuje podľa prierezových kritérií,”. 
Okrem uvedeného dávame na zváženie doplniť definíciu prvku európskej kritickej infraštruktúry o problematiku aliančnej infraštruktúry, kde Slovenská republika participuje v rámci projektu Podpora hostiteľskej krajiny. 
 	O 	N 	Definícia európskej kritickej infraštruktúry v návrhu zákona je v súlade s príslušnou smernicou. 	
MO SR 	K § 2 písm. i)  
Ustanovenie žiadame upraviť takto: 
„i) ochranou a obranou kritickej infraštruktúry súhrn činností, mechanizmov, síl, prostriedkov a opatrení na 
1. prevenciu pred rizikovými faktormi, 
2. odvrátenie útoku na prvok kritickej infraštruktúry, 
3. zabránenie negatívnym vonkajším alebo vnútorným vplyvom ohrozujúcim existenciu, 
stabilitu a fungovanie prvku kritickej infraštruktúry, 
4. odstránenie následkov súčasných a potenciálnych vnútorných a vonkajších ohrození občanov I materiálnych a duchovných hodnôt. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie s definíciami pojmov uvedených v koncepcii a v smernici. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 7 ods. 5 
 
Prierezové kritéria žiadame definovať podľa čl. 3 ods. 2 smernice. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ide o spresnenie definovania prierezových kritérií a o zosúladenie s čl. 3 ods. 2 smernice. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 8 ods. 1 písm. f) 
V druhom bode tohto ustanovenia žiadame slová „ozbrojenými silami Slovenskej republiky“ vypustiť. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Napriek tomu, že návrh zákona upravuje iba ochranu kritickej infraštruktúry, podľa navrhovaného znenia by túto ochranu mali zabezpečovať aj ozbrojené sily Slovenskej republiky, čo je v rozpore so zákonom č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Okrem toho navrhované zabezpečovanie ochrany prvku kritickej infraštruktúry ozbrojenými silami Slovenskej republiky je v rozpore s § 27 ods. 5 zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky. Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že Ministerstvo obrany Slovenskej republiky zodpovedá za obranu objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov, nie však za ochranu týchto objektov. Vzhľadom na počet príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky nie je ani možné v stave bezpečnosti vykonávať ochranu prvkov kritickej infraštruktúry. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K názvu návrhu zákona 
Názov návrhu zákona žiadame upraviť takto: „Návrh zákona o kritickej infraštruktúre“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie návrhu zákona s obsahom materiálov, vrátane uznesení vlády Slovenskej republiky uvedených vo všeobecných pripomienkach k návrhu zákona. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 7 ods. 1 
Ustanovenie žiadame preformulovať z dôvodu nedostatočného určenia prvku kritickej infraštruktúry. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Určovanie prvku kritickej infraštruktúry iba podľa sektorových kritérií a prierezových kritérií považujeme za nedostačujúce, a to z toho dôvodu, že návrh zákona upravuje len rámcové pravidlá týkajúce sa prierezových kritérií. Prierezové kritériá žiadame definovať podľa čl. 3 ods. 2 smernice. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 2 písm. g) až j) 
Ustanovenie odporúčame preformulovať napríklad takto: 
„g) analýzou rizík zváženie relevantných scenárov hrozieb s cieľom posúdiť zraniteľné miesta a potenciálny vplyv narušenia alebo zničenia kritickej infraštruktúry, 
h) citlivé informácie o ochrane kritickej infraštruktúry skutočnosti o kritickej infraštruktúre, ktoré by sa v prípade zverejnenia mohli použiť na plánovanie a vykonanie činnosti s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie zariadení kritickej infraštruktúr, 
i) ochranou kritickej infraštruktúry zabezpečenie funkčnosti, integrity a kontinuity kritickej infraštruktúry, sektora alebo prvku s cieľom predchádzať, odvrátiť alebo zmierniť hrozbu ich narušenia alebo zničenia, 
j) vlastníkom alebo prevádzkovateľom kritickej infraštruktúry subjekt zodpovedný za investície alebo každodennú prevádzku a investície do konkrétnej zložky, systému alebo jeho časti označené ako kritická infraštruktúra podľa osobitného predpisu,“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) Smernica Rady 2008/114/ES z 8.decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu.“. 
 	O 	N 	Definície v návrhu zákona sú v intenciách príslušnej smernice. 	
MO SR 	K § 15 ods. 2 
Z ustanovenia žiadame vypustiť slová „Ministerstvom obrany Slovenskej republiky”. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na zásadnú pripomienku k § 3, v ktorej žiadame doplniť medzi orgány vykonávajúce štátnu správu na úseku ochrany a obrany Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, žiadame Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vypustiť z orgánov poskytujúcich súčinnosť. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	Nad rámec predloženého návrhu zákona 
Návrh zákona žiadame doplniť o právnu úpravu náhrady nákladov a škôd. Zároveň žiadame doplniť návrh zákona o ustanovenia upravujúce financovanie ochrany kritickej infraštruktúry. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: V návrhu zákona absentuje právna úprava náhrady nákladov a škôd, ktoré vzniknú vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi pri ochrane kritickej infraštruktúry alebo v dôsledku obmedzenia vlastníckych práv. Absentuje tiež úprava týkajúca sa financovania ochrany kritickej infraštruktúry. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 3 
1. Nadpis § 3 žiadame upraviť takto: „Organizácia štátnej správy a pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku ochrany a obrany kritickej infraštruktúry“. 
2. V § 3 písm. c) žiadame doplniť Ministerstvo obrany Slovenskej republiky. 
Tieto pripomienky sú zásadné. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie s obsahom materiálov vrátane uznesení vlády Slovenskej republiky uvedených vo všeobecných pripomienkach k návrhu zákona. V návrhu zákona absentuje prepojenie na objekty obrannej infraštruktúry a strategické objekty obrannej infraštruktúry ustanovené v § 27 zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 2 písm. a) až c)  
Ustanovenia žiadame upraviť takto: 

„a) kritickou infraštruktúrou časť národnej infraštruktúry, ktorej zničenie alebo znefunkčnenie v dôsledku pôsobenia rizikového faktora spôsobí ohrozenie alebo narušenie politického a hospodárskeho chodu štátu alebo ohrozenie života a zdravia obyvateľstva. Súčasťou kritickej infraštruktúry sú aj objekty obrannej infraštruktúry, 

b) sektorom kritickej infraštruktúry taký sektor národnej infraštruktúry, u ktorého zlyhanie niektorej z jeho dôležitých funkcií alebo niektorého jeho prvku predovšetkým v dôsledku teroristického útoku spôsobí ohrozenie alebo narušenie niektorej z oblastí bezpečnosti štátu 
1. politického chodu štátu vrátane fungovania verejnej správy, 
2. obrany štátu, 
3. chodu hospodárstva štátu, 
4. života, zdravia alebo majetku obyvateľstva, 
5. dopravy, informačných a komunikačných systémov, 
6. životného prostredia, 

c) prvkom kritickej infraštruktúry taký prvok národnej infraštruktúry, ktorého zničenie alebo narušenie predovšetkým v dôsledku teroristického útoku môže mať negatívny vplyv na niektorú z oblastí bezpečnosti štátu 
1. politického chodu štátu vrátane fungovania verejnej správy, 
2. obrany štátu, 
3. chodu hospodárstva štátu, 
4. života, zdravia alebo majetku obyvateľstva, 
5. dopravy, informačných a komunikačných systémov, 
6. životného prostredia.”. 
Tieto pripomienky sú zásadné. 

Odôvodnenie: Žiadame definíciu kritickej infraštruktúry zosúladiť s definíciou uvedenou v Terminologickom slovníku krízového riadenia, ktorý schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 523/2005 alebo ju definovať v súlade s definíciou uvedenou v koncepcii a navrhované definície pojmov zosúladiť s definíciami pojmov uvedených v koncepcii. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K prílohe č. 1 
Zoznam sektorov národnej infraštruktúry žiadame doplniť o sektor obrany štátu a ozbrojených síl Slovenskej republiky. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie s prílohou č. 2 koncepcie. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 6 písm. k) 
Odporúčame slová „vo veciach“ nahradiť slovami „v oblasti“. 	O 	ČA 	Navrhovaná zmena nie je vhodná, pretože oblasť je v podstate úsekom správy. Ustanovenie bolo však spresnené. 	
MO SR 	K § 8 ods. 1  
Ustanovenie odporúčame doplniť o písmeno h), ktoré znie: 
„h) dodržiavať technologický postup pri výrobe a prevádzke prvku.“. 

Odôvodnenie: Ide o ďalšiu povinnosť prevádzkovateľa pri ochrane prvku pred jeho narušením alebo zničením. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava je nadbytočná. 	
MO SR 	K § 1 
Predmet návrhu zákona žiadame preformulovať tak, aby návrh obsahoval okrem ochrany kritickej infraštruktúry aj jej obranu. Súčasne žiadame predmet zákona dať do súladu so smernicou Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (ďalej len „smernica“), a to najmä s čl. 1 smernice v časti týkajúcej sa spoločného prístupu k zhodnoteniu potreby zlepšiť ochranu infraštruktúry. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie s obsahom materiálov vrátane uznesení vlády Slovenskej republiky uvedených vo všeobecných pripomienkach k návrhu zákona a so smernicou, ktorú navrhovaná zákonná úprava preberá do právneho poriadku Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	K § 11 
Navrhované ustanovenie žiadame vypustiť alebo preformulovať. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: V právnom poriadku Slovenskej republiky nie je pojem „citlivá informácia“ upravený. Navrhovaná úprava tejto problematiky je aj z tohto dôvodu nedostačujúca. V tejto súvislosti poznamenávame, že v návrhu zákona absentujú ustanovenia týkajúce sa utajovaných skutočností, a to napriek tomu, že zo samotnej preambuly smernice vyplýva povinnosť chrániť utajované skutočnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva a členského štátu. Je nevyhnutné, aby právna úprava tejto problematiky bola zosúladená s preambulou smernice a s článkami 2 a 9 smernice, ako aj so zákonom č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	Všeobecné pripomienky: 
V predkladacej správe k návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry (ďalej len „návrh zákona“) sa uvádza, že tento návrh sa predkladá na základe bodu B.2 uznesenia vlády SR č. 120/2007 zo 14. februára 2007 k Návrhu koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsobu jej ochrany a obrany (ďalej len „koncepcia“). V citovanom bode sa podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra SR ukladá predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o kritickej infraštruktúre. 
Koncepcia vytvorila základný rámec na riešenie problematiky ochrany a obrany kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike. Kodifikovala terminológiu, stanovila sektory národnej infraštruktúry, záväzné kritériá na určenie prvkov kritickej infraštruktúry a nástroje na ochranu a obranu prvkov kritickej infraštruktúry. Vytvorila predpoklady na stanovenie zoznamu sektorov kritickej infraštruktúry, zoznamu prvkov kritickej infraštruktúry a tiež konkrétneho spôsobu ich ochrany a obrany. 
Návrh zákona nerešpektuje obsah koncepcie a je v rozpore s jej závermi a odporúčaniami osobitne v časti Závery a odporúčania bod B. Právny rámec pre oblasť kritickej infraštruktúry. 
V bode A.2. koncepcie vláda SR schválila odporúčania návrhu koncepcie ako východiská pre vypracovanie Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a zákona o kritickej infraštruktúre. V uznesení vlády SR č. 185 z 26. marca 2008 k tomuto dokumentu sa v bode B.1. ukladá plniť úlohy v nadväznosti na prijatie zákona o kritickej infraštruktúre a v bode B.2. sa ukladá zabezpečiť úlohy vyplývajúce z medzirezortného programu pre ochranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike v nadväznosti na prijatie zákona o kritickej infraštruktúre. 
Z uvedeného vyplýva, že predložený návrh zákona sa nepredkladá na základe bodu B.2. uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 120/2007 zo 14. februára 2007 k návrhu koncepcie, ako sa uvádza v úvodnej časti predkladacej správy k návrhu zákona. Predložený návrh zákona nie je v súlade ani s Národným programom pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry z roku 2008. Obsahom návrhu zákona nie je obrana kritickej infraštruktúry, ale iba ochrana kritickej infraštruktúry. 
Z uvedených dôvodov žiadame návrh zákona dať do súladu s obsahom uvedených materiálov, vrátane citovaných uznesení vlády Slovenskej republiky. 
Tieto pripomienky sú zásadné. 
 	Z 	A 	Na rozporovom konaní bolo s pripomienkujúcim subjektom dohodnuté, že všetky jeho zásadné pripomienky týkajúce sa problematiky obrany kritickej infraštruktúry a obrannej infraštruktúry sa zohľadnia v novom ustanovení § 1 ods. 2 návrhu zákona. Tieto zásadné pripomienky sa označia za akceptované. 	
ÚJD SR 	V § 11 ods. 5  
žiadame znenie ustanovenia upraviť nasledovne: "(5) Citlivé informácie sa nesprístupňujú podľa osobitného predpisu.5)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu č. 5 znie: 
„5) § 11 ods. 1 písm. h) zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám.“ 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	K Prílohám 
odporúčame do návrhu zákona vložiť novú prílohu č. 2 a 3, ktoré budú transponovať prílohu II a prílohu III smernice. Podľa nášho názoru nemožno prebrať smernicu úplne bez prebratia týchto dvoch príloh, ktoré ustanovujú postupy pri vypracovaní bezpečnostného plánu prevádzkovateľa prvku ECI, ako aj postup ústredného orgánu pri identifikácii prvkov ECI.  	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K § 11  
súvisí s pripomienkou č. 1 vyššie k § 2 písm. h) – takáto definícia citlivej informácie v spojitosti s § 11 ods. 5 nevyrieši celkom problém (ne)zverejňovania dokumentácie podľa zákona č. 211/2000 Z. z. Smernica definuje pojem citlivé informácie o ochrane kritickej infraštruktúry (čl. 2 písm. d)) ako „skutočnosti o kritickej infraštruktúre, ktoré by sa v prípade zverejnenia mohli použiť na naplánovanie a vykonanie činnosti s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie zariadení kritickej infraštruktúry“. Pritom v zmysle ods. 18 preambuly a ochrany citlivých informácií týkajúcich sa ochrany ECI podľa čl. 9, smernica vyžaduje zaobchádzanie s citlivými informáciami ako s utajovanými skutočnosťami s požiadavkami na bezpečnostnú previerku zodpovedajúceho stupňa. V tejto časti podľa nášho názoru nie je návrh zákona hlbšie dopracovaný a nie je z neho zrejmá prepojenosť na vnútroštátny právny režim nakladania s utajovanými skutočnosťami. Preto navrhujeme uplatniť minimálne definíciu citlivej informácie tak, ako ju uvádza smernica („...skutočnosti o kritickej infraštruktúre....“), kde potom v nadväznosti na § 6 písm. f) návrhu zákona umožňuje ústrednému orgánu vopred vymedziť a označiť, ktoré informácie sú citlivé, t. j. nebudú sa sprístupňovať podľa zákona č. 211/2000 Z. z. V súvislosti s citlivými informáciami sa podľa nášho názoru návrh zákona vôbec nevysporiadal s požiadavkami na ich ochranu podľa vnútroštátneho režimu ochrany utajovaných skutočností tak, ako to vyžaduje smernica 2008/114/ES už v odseku 7 posledná veta a odseku 18 preambuly smernice, čl. 4 ods. 5 smernice, čl. 7 ods. 2 tretia veta a predovšetkým čl. 9 ods. 1 smernice.  	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	K § 2 písm. g)  
podľa nášho názoru nie je uvedená definícia „analýzy rizík“ v súlade s definíciou podľa čl. 2 písm. c) smernice, pretože zatiaľ čo definícia smernice ju vzťahuje aj na posúdenie vplyvov aj pokiaľ ide o prvok kritickej infraštruktúry, návrh zákona s ju vzťahuje len k celému sektoru, preto odporúčame uplatniť definíciu „analýzy rizík“ v súlade s definíciou uvedenou v smernici. Má to nadväznosť najmä na § 8 ods. 1 písm. f) bod 3., kde sa žiada od prevádzkovateľa, aby urobil analýzu rizík konkrétneho prvku infraštruktúry a logicky nie celého sektora, do ktorého tento prvok patrí. 	O 	N 	Definícia analýzy rizík je v intenciách príslušnej smernice. Prevádzkovateľ prvku kritickej infraštruktúry poskytne ústrednému orgánu štátnej správy súčinnosť na vypracovanie tejto analýzy len z hľadiska toho prvku, ktorý prevádzkuje. Navrhované riešenie je kompatibilné aj s oznamovacou povinnosťou ministerstva vnútra vo vzťahu k Európskej komisii. 	
ÚJD SR 	K § 2 písm. h) 
pokiaľ ide o definíciu „citlivej informácie o ochrane kritickej infraštruktúry“, máme za to že pri žiadostiach doručených na ústredný orgán podľa zákona č. 211/2000 Z. z. bude okamžite sporné a otázne, čo je to „neverejná informácia....“. Okrem toho sa táto definícia dopĺňa ustanovením § 11 ods. 1, ktorý ju napriek slovu „najmä“ výrazne zužuje. Máme za to, a to aj zo skúseností z našej praxe, že podľa zákona č. 211/2000 Z. z. sa mnohé subjekty snažia získavať dokumenty súvisiace s prevádzkou jadrových zariadení v SR, ktoré z hľadiska zvýšenia hrozby teroristických útokov nie je akceptovateľné zverejniť, a to najmä preto, že nevieme následne odsledovať ako ďalej tieto subjekty s uvedenými informáciami nakladajú. Preto odporúčame, aby bola použitá definícia citlivej informácie podľa čl. 2 písm. d) smernice, ktorá je oveľa konkrétnejšia, že sú to „ skutočnosti o kritickej infraštruktúre, ktoré by sa v prípade zverejnenia mohli použiť na naplánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie zariadení kritickej infraštruktúry.“ Medzi ne podľa nás patrí okrem sektorových a prierezových kritérií aj napríklad bezpečnostný plán prevádzkovateľa a ďalšia s ním súvisiaca dokumentácia.  	Z 	ČA 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Definícia citlivej informácie bola upravená tak, aby zodpovedala príslušnej smernici. 	
ÚJD SR 	K § 2 písm. l)  
navrhujeme za slová „zariadenie na detekciu“ vložiť slovo „nebezpečných“. 	O 	N 	Navrhované znenie na daný účel vyhovuje. 	
ÚJD SR 	K § 3 písm. a)  
žiadame vypustiť slová „a Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky.“ 

Odôvodnenie: Vzhľadom na obsah smernice Rady 2008/114/ES možno konštatovať, že smernica sa primárne zameriava na sektory energetiky a dopravy, prípadne informačných technológií, pripúšťa však zváženie aj iných sektorov. 

Smernica na rozdiel od návrhu zákona nerieši osobitne jadrovú energetiku ako podsektor sektora energetiky, avšak dokonca priamo v samotnej preambule v odseku (9) v súvislosti s touto oblasťou uvádza: „Čo sa týka sektora energetiky a konkrétne metód výroby a prenosu elektrickej energie (pokiaľ ide o dodávku elektrickej energie), rozumie sa, že ak je to vhodné, výroba elektrickej energie môže zahŕňať časti jadrových elektrární, ktoré slúžia na prenos elektrickej energie , ale musia sa z nej výslovne vylúčiť jadrové prvky, na ktoré sa vzťahujú príslušné právne predpisy v oblasti jadrovej energie vrátane zmlúv a práva Spoločenstva.“ Podľa nášho názoru sa tu preambula dotýka podsektora 1 sektora 1 Prílohy I k smernici, t. j. 1. Elektrická energia v časti výroba a prenos elektrickej energie, kde výslovne podrobne vylučuje z kritickej infraštruktúry tie jadrové prvky jadrových elektrární, ktoré podliehajú právnemu režimu fyzickej ochrany. Právny režim fyzickej ochrany je zakotvený v Dohovore o fyzickej ochrane jadrových materiálov a Dodatkom k dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení, ktorých zmluvnou stranou je nielen Slovenská republika, ale aj Európske spoločenstvo pre atómovú energiu 
- 2008/99/ES, Euratom: Rozhodnutie Komisie z 19. decembra 2007, o pristúpení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu k Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení, 
- 2007/513/Euratom: Rozhodnutie Rady z 10. júla 2007 , ktorým sa schvaľuje pristúpenie Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu k zmenenému a doplnenému Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení - Vyhlásenie Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu podľa článku 18 ods. 4 a článku 17 ods. 3 CPPNM, 
ktoré dopĺňajú právny režim kontroly bezpečnosti (záruk) v zmysle Kapitoly VII Zmluvy o založení Euratom a v neposlednom rade európsky právny režim dotvára aj smernica Rady 2009/71/Euratom, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení (viď odsek 8 preambuly smernice, čl. 6 ods. 3 smernice) . Slovenský právny poriadok upravuje režim fyzickej ochrany v § 26 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nehorších predpisov a vo vyhláške ÚJD SR č. 51/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie fyzickej ochrany. 

Okrem uvedeného súvisí problém zaradenia resp. nezaradenia jadrových zariadení do smernice a ich výslovne vylúčenie vyplývajúce z preambuly s tým, že jadrové elektrárne prakticky nie vždy splnia podmienky pre zaradenie do európskej kritickej infraštruktúry („ECI“), pretože do nej sa v zmysle definície ECI v čl. 2 písm. b) smernice zaraďujú „...len také prvky, ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky minimálne v 2 členských štátoch EÚ...“, pričom závažnosť dôsledkov sa posudzuje podľa prierezových kritérií (čl. 3 ods. 2 smernice). A tu nastáva problém, že v zmysle týchto prierezových kritérií (čl. 3 ods. 2 smernice) by susedný štát mohol žiadať zaradenie JE do ECI, ale samotný štát, v ktorom sa JE nachádza by s tým nesúhlasil, pretože by sa mohol odvolávať na odsek 9 preambuly, ktorá z JE považuje za kritickú infraštruktúru „len tú časť JE, ktorá slúži na prenos elektrickej energie“ (viď vyššie). Na označenie za ECI sa však podľa čl. 4 ods. 3 druhá veta vyžaduje súhlas členského štátu , na ktorého území sa ECI nachádza. 
Smernica ponecháva primárnu a konečnú zodpovednosť za ochranu ECI na členských štátoch a prevádzkovateľoch (resp. vlastníkoch) ECI a nezavádza nejakú nadstavbu už existujúcej ochrane jadrových zariadení, ktorú jej poskytuje prevádzkovateľ a daný členský štát (SR). 
Vzhľadom na definíciu ochrany (čl. 2 písm. e) smernice) a bezpečnostných plánov prevádzkovateľa (čl. 5 smernice) možno pre oblasť jadrových zariadení konštatovať, že smernica, v prípade „existencie takýchto bezpečnostných plánov prevádzkovateľa alebo ich ekvivalentu, za predpokladu že sa pravidelne aktualizujú“, nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia za potrebné. Tieto ustanovenia smernice, podľa nášho názoru možno interpretovať tak, že za bezpečnostné plány prevádzkovateľa možno považovať plány fyzickej ochrany prevádzkovateľa vrátane projektového ohrozenia a systému fyzickej ochrany vrátane opatrení fyzickej ochrany. 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	Nový čl. IV 
Za čl. III vložiť nový čl. IV. s novelizáciou zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 139/1982 Zb., zákona č. 103/1990 Zb., zákona č. 262/1992 Zb., zákona č. 136/1995 Z. z., zákona č. 199/1995 Z. z., zákona č. 286/1996 Z. z., zákona č. 229/1997 Z. z., zákona č. 175/1999 Z. z.. zákona č.237/2000 Z. z., zákona č.237/2000 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 217/2002 Z. z., zákona č. 416/2001 Z. z., zákona č. 103/2003 Z. z., zákona č. 245/2003 Z. z., zákona č. 417/2003 Z. z., zákona č. 608/2003 Z. z., zákona č. 541/2004 Z. z., zákona č. 290/2005 Z. z., zákona č. 479/2005 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z., zákona č. 218/2007 Z. z., zákona č. 540/2008 Z. z., zákona č. 66/2009 Z. z., zákona č. 513/2009 Z. z., ktorý znie: 

“Čl. IV 
Zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 139/1982 Zb., zákona č. 103/1990 Zb., zákona č. 262/1992 Zb., zákona č. 136/1995 Z. z., zákona č. 199/1995 Z. z., zákona č. 286/1996 Z. z., zákona č. 229/1997 Z. z., zákona č. 175/1999 Z. z.. zákona č.237/2000 Z. z., zákona č.237/2000 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 217/2002 Z. z., zákona č. 416/2001 Z. z., zákona č. 103/2003 Z. z., zákona č. 245/2003 Z. z., zákona č. 417/2003 Z. z., zákona č. 608/2003 Z. z., zákona č. 541/2004 Z. z., zákona č. 290/2005 Z. z., zákona č. 479/2005 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z., zákona č. 218/2007 Z. z., zákona č. 540/2008 Z. z., zákona č. 66/2009 Z. z., zákona č. 513/2009 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

V § 59 sa pripájajú nové odseky 3 a 4, ktoré znejú: 
"(3) Účastník konania podľa odseku 1 písm. c), pokiaľ je predmetom konania stavba jadrového zariadenia, má právo nazerať do dokumentácie potrebnej k stavebnému povoleniu podľa tohto zákona a podľa osobitného zákona4d) len u žiadateľa o povolenie bez možnosti kopírovania tejto dokumentácie a vynášania dokumentácie mimo priestorov žiadateľa o povolenie. Ustanovenia všeobecného predpisu o správnom konaní 4e) sa použijú len v miere obmedzenej týmto zákonom alebo sa nepoužijú vôbec4f). 

(4) Ak ide o stavbu jadrového zariadenia, účastníkom konania podľa osobitného predpisu4g) okrem samotného žiadateľa stavebný úrad doručuje verejnou vyhláškou podľa osobitného predpisu4h).“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom č. 4d, 4e), 4f), 4g) a 4h) znejú: 
„4d) Príloha č. 1 písm. B. zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
4e) § 23 ods. 1 a 2 zákona č. 71/1967 Zb. 
4f) § 23 ods. 4 zákona č. 71/1967 Zb. 
4g) zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
4h) § 26 zákona č. 71/1967 Zb.“. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Návrh novely stavebného zákona nesúvisí s upravovanou problematikou. 	
ÚJD SR 	Nový čl. III 
Za čl. II vložiť nový čl. III. s novelizáciou zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 238/2006, zákona č. 21/2007 Z. z., zákona č. 94/2007 Z. z., zákona č. 335/2007 Z. z. a zákona č. 408/2008 Z. z., ktorý znie: 
“Čl. III 
Zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 238/2006, zákona č. 21/2007 Z. z., zákona č. 94/2007 Z. z., zákona č. 335/2007 Z. z. a zákona č. 408/2008 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. V § 3 sa pripája nový odsek 14, ktorý znie: 
„(14) Dokumentácia uvedená v Prílohách č. 1 a 2 sa považuje za dokumentáciu, ktorá obsahuje skutočnosti, ktoré by sa v prípade zverejnenia mohli použiť na naplánovanie a vykonanie činnosti s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia a vystavenie obyvateľstva neprimeranému nebezpečenstvu ohrozenia na živote, zdraví a majetku, ako aj ohrozenia životného prostredia. Takáto dokumentácia sa nezverejňuje podľa osobitného predpisu.4a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu č. 4a) znie: 
„4a) § 11 ods. 1 písm. i) zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov.“ 

Ustanovenie § 11 návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry totiž nerieši dlhotrvajúce problémy ÚJD SR vo vzťahu k licenčnej dokumentácii a zároveň však Atómový zákon je v postavení lex specialis voči zákonu o ochrane kritickej infraštruktúry (lex generalis) v zmysle smernice Rady 2008/114/ES, preto sa aj navrhuje rozdelenie danej problematiky do dvoch separátnych odsekov v § 11 zákona č. 211/2000 Z. z. 

2. V § 8 sa pripája nový odsek 9, ktorý znie: 
„(9) Účastníkom konania podľa osobitného predpisu11a), okrem samotného žiadateľa, úrad doručuje verejnou vyhláškou podľa osobitného predpisu11b).“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom č. 11a) a 11b) znejú: 
„11a) zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
11b) § 26 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok).“ 

3. V § 10 sa pripája nový odsek 8, ktorý znie: 
„(10) Držiteľ povolenia ako aj žiadateľ o vydanie povolenia je povinný vytvoriť z dokumentácie uvedenej v prílohách č. 1 a 2 súbor verejnosti prístupnej dokumentácie po vypustení častí, ktoré by mohli pri zverejnení spôsobiť zjednodušený prístup k plánovaniu alebo vykonaniu činnosti vedúcej k narušeniu alebo zničeniu jadrového zariadenia a vystavenie obyvateľstva neprimeranému nebezpečenstvu ohrozenia na živote, zdraví a majetku, ako aj ohrozenia životného prostredia. Takto upravený súbor dokumentácie je držiteľ povolenia ako aj žiadateľ o vydanie povolenia na požiadanie akejkoľvek osoby povinný zverejniť. Držiteľ povolenia a žiadateľ o povolenie sa pre tieto účely považujú za povinnú osobu podľa osobitného predpisu.14a)". 

Poznámka pod čiarou k odkazu č. 14a) znie: 
„14a) § 2 ods. 4 zákona č. 211/2000 Z. z.“. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Návrh novely atómového zákona nie je potrebný na implementáciu smernice. 	
ÚJD SR 	K Prílohe č. 1 k návrhu zákona 
žiadame vypustiť celý „sektor č. 5. Jadrová energetika s gestorom ÚJD SR“ bez náhrady a následne prečíslovať nasledujúce sektory. 

Odôvodnenie pripomienok č. 1, 2 a 3: 

Vzhľadom na obsah smernice Rady 2008/114/ES možno konštatovať, že smernica sa primárne zameriava na sektory energetiky a dopravy, prípadne informačných technológií, pripúšťa však zváženie aj iných sektorov. 

Smernica na rozdiel od návrhu zákona nerieši osobitne jadrovú energetiku ako podsektor sektora energetiky, avšak dokonca priamo v samotnej preambule v odseku (9) v súvislosti s touto oblasťou uvádza: „Čo sa týka sektora energetiky a konkrétne metód výroby a prenosu elektrickej energie (pokiaľ ide o dodávku elektrickej energie), rozumie sa, že ak je to vhodné, výroba elektrickej energie môže zahŕňať časti jadrových elektrární, ktoré slúžia na prenos elektrickej energie , ale musia sa z nej výslovne vylúčiť jadrové prvky, na ktoré sa vzťahujú príslušné právne predpisy v oblasti jadrovej energie vrátane zmlúv a práva Spoločenstva.“ Podľa nášho názoru sa tu preambula dotýka podsektora 1 sektora 1 Prílohy I k smernici, t. j. 1. Elektrická energia v časti výroba a prenos elektrickej energie, kde výslovne podrobne vylučuje z kritickej infraštruktúry tie jadrové prvky jadrových elektrární, ktoré podliehajú právnemu režimu fyzickej ochrany. Právny režim fyzickej ochrany je zakotvený v Dohovore o fyzickej ochrane jadrových materiálov a Dodatkom k dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení, ktorých zmluvnou stranou je nielen Slovenská republika, ale aj Európske spoločenstvo pre atómovú energiu 
- 2008/99/ES, Euratom: Rozhodnutie Komisie z 19. decembra 2007, o pristúpení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu k Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení, 
- 2007/513/Euratom: Rozhodnutie Rady z 10. júla 2007 , ktorým sa schvaľuje pristúpenie Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu k zmenenému a doplnenému Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení - Vyhlásenie Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu podľa článku 18 ods. 4 a článku 17 ods. 3 CPPNM, 
ktoré dopĺňajú právny režim kontroly bezpečnosti (záruk) v zmysle Kapitoly VII Zmluvy o založení Euratom a v neposlednom rade európsky právny režim dotvára aj smernica Rady 2009/71/Euratom, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení (viď odsek 8 preambuly smernice, čl. 6 ods. 3 smernice) . Slovenský právny poriadok upravuje režim fyzickej ochrany v § 26 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nehorších predpisov a vo vyhláške ÚJD SR č. 51/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie fyzickej ochrany. 

Okrem uvedeného súvisí problém zaradenia resp. nezaradenia jadrových zariadení do smernice a ich výslovne vylúčenie vyplývajúce z preambuly s tým, že jadrové elektrárne prakticky nie vždy splnia podmienky pre zaradenie do európskej kritickej infraštruktúry („ECI“), pretože do nej sa v zmysle definície ECI v čl. 2 písm. b) smernice zaraďujú „...len také prvky, ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky minimálne v 2 členských štátoch EÚ...“, pričom závažnosť dôsledkov sa posudzuje podľa prierezových kritérií (čl. 3 ods. 2 smernice). A tu nastáva problém, že v zmysle týchto prierezových kritérií (čl. 3 ods. 2 smernice) by susedný štát mohol žiadať zaradenie JE do ECI, ale samotný štát, v ktorom sa JE nachádza by s tým nesúhlasil, pretože by sa mohol odvolávať na odsek 9 preambuly, ktorá z JE považuje za kritickú infraštruktúru „len tú časť JE, ktorá slúži na prenos elektrickej energie“ (viď vyššie). Na označenie za ECI sa však podľa čl. 4 ods. 3 druhá veta vyžaduje súhlas členského štátu , na ktorého území sa ECI nachádza. 
Smernica ponecháva primárnu a konečnú zodpovednosť za ochranu ECI na členských štátoch a prevádzkovateľoch (resp. vlastníkoch) ECI a nezavádza nejakú nadstavbu už existujúcej ochrane jadrových zariadení, ktorú jej poskytuje prevádzkovateľ a daný členský štát (SR). 
Vzhľadom na definíciu ochrany (čl. 2 písm. e) smernice) a bezpečnostných plánov prevádzkovateľa (čl. 5 smernice) možno pre oblasť jadrových zariadení konštatovať, že smernica, v prípade „existencie takýchto bezpečnostných plánov prevádzkovateľa alebo ich ekvivalentu, za predpokladu že sa pravidelne aktualizujú“, nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia za potrebné. Tieto ustanovenia smernice, podľa nášho názoru možno interpretovať tak, že za bezpečnostné plány prevádzkovateľa možno považovať plány fyzickej ochrany prevádzkovateľa vrátane projektového ohrozenia a systému fyzickej ochrany vrátane opatrení fyzickej ochrany. 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	V Dôvodovej správe 
v poslednom odseku na str. 1 žiadame vypustiť „Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom (oznámenie MZV SR č. 125/2002 Z. z.)“ a namiesto neho uviesť „Dohovor o fyzickej ochrane jadrových materiálov (oznámenie MZV SR č. 329/2001 Z. z.) a Dodatok k Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov (ktorý zatiaľ nebol publikovaný v Zbierke zákonov SR)“. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K § 2 písm. j)  
keďže návrh zákona používa pojem prevádzkovateľ a dokonca ukladá mu istý sumár povinností (§ 8) odporúčame aj v § 1 použiť namiesto „právnických osôb a fyzických osôb- podnikateľov“ slovo „prevádzkovateľa“.  	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K § 2 písm. a)  
odporúčame dodržať definíciu kritickej infraštruktúry tak, ako je definovaná v čl. 2 písm. a) smernice Rady, keďže aj v prílohe III smernice sa v Kroku 2 vyžaduje, aby členský štát (t. j. ústredný orgán) uplatnil pri identifikácii kritických infraštruktúr definíciu kritickej infraštruktúry podľa článku 2 písm. a).  	O 	N 	Navrhovaná definícia je v súlade s príslušnou smernicou. 	
ÚJD SR 	K § 8 ods. 3 k poznámke pod čiarou k odkazu č. 4)  
žiadame vypustiť slová „Zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	Za § 18 - vložiť čl. II 
Za § 18 - vložiť čl. II s novelizáciou zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodám prístupe k informáciám, ktorý znie: 
“Čl. II 
Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení zákona č. 747/2004 Z. z., zákona č. 628/2005 Z. z., zákona č. 207/2008 Z. z., zákona č. 477/2008 sa mení a dopĺňa takto: 

V § 11 ods. 1 sa v písmene g) bodka nahrádza čiarkou a pripája sa nové písmená h) a i), ktoré znejú: 
"h) citlivé informácie o prvkoch kritickej infraštruktúry podľa osobitného predpisu24c), 
i) dokumentácia o jadrových zariadeniach predkladaná Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky za účelom vydania príslušných povolení, ktorá je uvedená v osobitnom predpise24d).". 

Poznámky pod čiarou k odkazom 24c) a 24d) znejú: 
„24c) Zákon č. .../... Z. z. o ochrane kritickej infraštruktúry. 
24d) § 3 ods. 14 a Prílohy č. 1 a 2 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov.". 

Odôvodnenie: 
Navrhovaným spôsobom sa eliminuje možnosť prístupu k informáciám, ktoré nie sú explicitne utajované podľa zákona č. 215/2004 Z. z., ale nemali by byť ani voľne prístupné a šíriteľné, nakoľko ich voľný a nekontrolovateľný pohyb u tretích osôb je spôsobilý vyvolať zvýšené nebezpečenstvo prípadného teroristického útoku resp. uľahčiť osobám zamýšľajúcim teroristický útok pripraviť a vykonať ich úmysel zrealizovať. Ustanovenie § 11 návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry totiž nerieši dlhotrvajúce problémy ÚJD SR vo vzťahu k licenčnej dokumentácii a zároveň však Atómový zákon je v postavení lex specialis voči zákonu o ochrane kritickej infraštruktúry (lex generalis) v zmysle smernice Rady 2008/114/ES, preto sa aj navrhuje rozdelenie danej problematiky do dvoch separátnych odsekov v § 11 zákona č. 211/2000 Z. z. 
 	Z 	ČA 	Nezverejňovanie citlivých informácií o ochrane kritickej infraštruktúry sa zabezpečí úpravou príslušného ustanovenia v návrhu zákona. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 10 
Podľa § 10 ods. 3 návrhu zákona je prevádzkovateľ povinný utvoriť kontaktnej osobe podmienky na riadne plnenie jej úloh. Odporúčame, aby predkladateľ upravil kritéria na základe, ktorých sa bude posudzovať, či prevádzkovateľ zabezpečil podmienky na riadne plnenie úloh kontaktnej osobe, keďže nesplnenie tejto povinnosti prevádzkovateľa sa podľa § 13 návrhu zákona považuje za správny delikt a možno mu uložiť pokutu až do výšky 100.000 eur. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 15 
Odporúčame vypustiť § 15 návrhu zákona z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	N 	Ustanovenie o spolupráci pri aplikácii tohto zákona nie je nadbytočné a obdobnú úpravu obsahujú aj iné zákony. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Požadujeme zabezpečiť transpozíciu čl. 4 ods. 2 druhý pododsek smernice 2008/114/ES, podľa ktorého členský štát, ktorý má dôvod sa domnievať, že môže byť závažne ovplyvnený potenciálnou ECI, ale nebol za takýto štát identifikovaný členským štátom, na ktorého území sa nachádza potenciálna ECI, môže oznámiť Komisii svoje želanie zapojiť sa do dvojstranných a/alebo viacstranných rokovaní o tejto otázke. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 5 ods. 1 smernice 2008/114/ES minimálny obsah postupu pri vypracovaní OSP (bezpečnostný plán) pre európsku kritickú infraštruktúru je stanovený v prílohe II. Žiadame zabezpečiť transpozíciu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 9 
Podľa § 9 ods. 1 návrhu zákona bezpečnostný plán obsahuje najmä popis možných spôsobov hrozby narušenia alebo zničenia prvku, zraniteľné miesta prvku a bezpečnostné opatrenia na jeho ochranu. Nie je zrejmé aké ďalšie informácie by mal bezpečnostný plán obsahovať okrem vyššie uvedených. Žiadame presne vymedziť obsah bezpečnostného plánu. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej a dôvodovej správe 
Vzhľadom na nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy požadujeme v predkladacej a dôvodovej správe vypustiť odkaz na právo Európskych spoločenstiev. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 2 
V § 2 písm. j) návrhu zákona je definovaný pojem prevádzkovateľ. Odporúčame zvážiť doplnenie aj fyzickej osoby, keďže aj táto by mohla byť vlastníkom, správcom alebo iným užívateľom prvku. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 17 a k prílohe č. 2 
V § 17 návrhu zákona a v názve prílohy č. 2 žiadame vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Smernicu 2008/114/ES žiadame uviesť v bode 3 písm. b) – sekundárne právo EÚ, keďže nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sa právnym nástupcom Európskeho spoločenstva stala Európska únia. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2008/114/ES sa kritérium hospodárskeho vplyvu posudzuje aj v zmysle závažnosti zhoršenia výrobkov alebo služieb. Žiadame zohľadniť v § 7 ods. 2 písm. b) návrhu zákona. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 11 
V § 11 ods. 3 návrhu zákona odporúčame slovo „a“ nahradiť slovom „alebo“, keďže v súčasnom znení ide o kumulatívne určenie všetkými uvedenými subjektmi. 
 	O 	ČA 	Každý z uvedených subjektov určí takúto osobu. Problematika je upravená pri každom subjekte, ktorý určuje túto oprávnenú osobu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 4 ods. 6 smernice 2008/114/ES sa proces identifikácie a označovania ECI podľa článku 3 a tohto článku ukončí do 12. januára 2011. Upozorňujeme, že vzhľadom na lehoty stanovené v § 16 návrhu zákona, nebude možné ukončiť proces identifikácie a označovania do termínu stanoveného v uvedenom článku smernice 2008/114/ES. Súčasne upozorňujeme, že v zmysle čl. 12 smernice 2008/114/ES sú členské štáty povinné prijať potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu so smernicou 2008/114/ES do 12. januára 2011. Nejde o transpozičnú lehotu keďže v tomto termíne už proces identifikácie a označovania musí byť ukončený. Tieto skutočnosti je potrebné zohľadniť pri určení lehôt v § 16 a pri stanovení účinnosť návrhu zákona v § 18. 	O 	N 	Navrhovaná účinnosť a ďalšie lehoty zohľadňujú legislatívne štádium, v ktorom sa návrh zákona nachádza. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 4 ods. 4 poslednej vety smernice 2008/114/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Požadujeme zabezpečiť dôsledne transpozíciu čl. 7 ods. 1 smernice 2008/114/ES vrátane lehoty 1 roka na vykonanie hodnotenia hrozieb v súvislosti s podsektormi európskej kritickej infraštruktúry 	O 	ČA 	Problematika sa rieši v rámci analýzy rizík sektora. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 9 ods. 1 smernice 2008/114/ES každá osoba, ktorá v mene členského štátu alebo Komisie prichádza do styku s utajovanými skutočnosťami podľa tejto smernice, má bezpečnostnú previerku zodpovedajúceho stupňa. V súvislosti s týmto ustanovením smernice 2008/114/ES navrhujeme predkladateľovi obrátiť sa na príslušný generálny direktoriát Európskej komisie s ohľadom na určenie skutočností, ktoré sa majú považovať za utajované skutočnosti podľa smernice 2008/114/ES a či sa má na ne vzťahovať režim utajovaných skutočností podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	ČA 	Z príslušnej smernice vyplýva, ktoré skutočnosti sa utaja. Návrh zákona bol upravený na základe pripomienky Národného bezpečnostného úradu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 3 ods. 1 smernice 2008/114/ES každý členský štát identifikuje podľa postupu uvedeného v prílohe III potenciálne ECI, ktoré spĺňajú prierezové a sektorovo špecifické kritériá a tiež zodpovedajú definíciám uvedeným v článku 2 písm. a) a b). Príloha III smernice 2008/114/ES určuje postupnosť štyroch krokov, ktoré je potrebné vykonať pri identifikácii európskych kritických infraštruktúr. Podľa § 7 ods. 3 návrhu zákona na určenie prvku ako prvku európskej kritickej infraštruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného prierezového kritéria. Podľa prílohy III smernice 2008/114/ES členský štát hneď v prvom kroku uplatní sektorové kritérium v rámci postupu uplatňovaného pri identifikácii európskych kritických infraštruktúr. Túto skutočnosť žiadame zohľadniť v návrhu zákona v tom zmysle, že na určenie prvku ako prvku európskej kritickej infraštruktúry sa vyžaduje aj splnenie sektorového kritéria. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 4 ods. 1 a 2 smernice 2008/114/ES členský štát informuje a rokuje s ostatnými členskými štátmi o potenciálnej európskej kritickej infraštruktúre. Ide o fázu pred určením prvku ako prvku európskej kritickej infraštruktúry. Túto skutočnosť žiadame zohľadniť v § 5 návrhu zákona.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 2 písm. a) smernice 2008/114/ES kritická infraštruktúra je zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorá je nevyhnutná pre zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, ochrany, bezpečnosti, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska. Návrh zákona však v § 2 písm. a) zužuje vymedzenie kritickej infraštruktúry na systém, ktorý je nevyhnutný na uskutočňovanie hospodárskej funkcie štátu. Návrh zákona tiež podľa nášho názoru nezohľadňuje sociálne hľadisko kvality života a ekonomické hľadisko zužuje iba na ochranu majetku. Ustanovenie § 2 písm. a) návrhu zákona je potrebné upraviť tak, aby bola zabezpečená náležitá transpozícia smernice. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 2 
V § 2 písm. h) návrhu zákona sa definuje pojem citlivá informácia. Avšak aj v § 11 ods. 1 návrhu zákona je uvedené čo sa najmä považuje za citlivú informáciu. Navrhujeme tieto definície zlúčiť. 	O 	ČA 	Vymedzenie citlivých informácií priamo zákonom (pôvodný § 11 ods. 1) bolo z jeho obsahu vypustené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 5 ods. 3 smernice 2008/114/ES vo vzťahu k lehote 1 roka, do ktorej je potrebné zaviesť bezpečnostný plán. Súčasne žiadame transponovať možnosť predĺženia lehoty formou dohody tak ako je uvedené v poslednej vete tohto ustanovenia. 	O 	ČA 	Transpozícia uvedeného článku smernice sa zabezpečuje ustanovením zákonnej šesťmesačnej lehoty na zavedenie bezpečnostného plánu do praxe s možnosťou jej predĺženia. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
V čl. 3 ods. 2 smernice 2008/114/ES sú určené prierezové kritériá, ktorými sú kritérium straty na životoch, kritérium hospodárskeho vplyvu a kritérium vplyvu na verejnosť. Podľa tohto ustanovenia členské štáty určia iba prahy prierezových kritérií. V tomto smere žiadame upraviť návrh zákona 	O 	ČA 	Problematika prierezových a európskych prierezových kritérií bola spresnená v intenciách príslušnej smernice. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 8 
Podľa § 8 ods. 2 písm. a) návrhu zákona je prevádzkovateľ povinný bezodkladne oznámiť ústrednému orgánu zmenu v predmete činnosti, ktorá môže mať vplyv na určenie prvku a jeho zaradenie do sektora alebo na vyradenie prvku zo sektora. Upozorňujeme, že podľa predchádzajúceho nie je na posúdenie vplyvu zmeny v predmete činnosti prevádzkovateľa určený žiadny subjekt a posúdenie tohto vplyvu tak bude zrejme ponechané na prevádzkovateľovi. V konečnom dôsledku tak bude na rozhodnutí prevádzkovateľa či zmenu v predmete činnosti oznámi, alebo nie. Odporúčame zvážiť oznámenie každej zmeny v predmete činnosti, alebo upraviť súčasné znenie ustanovenia. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie na daný účel vyhovuje. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2008/114/ES 
Podľa čl. 2 písm. c) smernice 2008/114/ES v rámci analýzy rizík sa má posúdiť aj potenciálny vplyv narušenia alebo zničenia kritickej infraštruktúry. Žiadame v tomto zmysle doplniť definíciu pojmu analýza rizík v § 2 písm. g) návrhu zákona. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody 
1. K čl. 3 ods. 2 smernice 2008/114/ES žiadame doplniť aj ustanovenie § 5 písm. j) bod 3 návrhu zákona. 

2. K čl. 4 ods. 5 poslednej vete smernice 2008/114/ES žiadame doplniť ustanovenia, ktorými sa zabezpečí transpozícia. 

3. Žiadame doplniť do tabuľky zhody k čl. 12 smernice 2008/114/ES ustanovenia § 17 a 18 návrhu zákona a § 35 ods. 7 zákona č. 575/2001 Z. z. 

4. Žiadame doplniť do tabuľky zhody aj prílohy smernice 2008/114/ES a súčasne aj ustanovenia návrhu zákona, ktorými sa zabezpečuje ich transpozícia. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	Prílohe č. 1 k návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry, Sektor 2  
v Prílohe č. 1 sektor 2 Elektronické komunikácie podsektor „Internet“ Navrhujeme zmeniť názov Podsektoru na „Kritické systémy internetu na území SR“ a názov Podsektoru „Ochrana informačných systémov a sietí“ navrhujeme zmeniť na „Ochrana informačných systémov a sietí verejnej správy“. 
Zdôvodnenie: Podľa paragrafu 8 tohto dokumentu a ani podľa Smernice Rady EÚ č. 2008/114/ES nie je možné efektívne ochraňovať každý prvok prostredia internetu, a to ani v prípade, že by sa tým myslela tá časť internetu, ktorá je na území SR. Vychádzame z definície internetu podľa „Metodického pokynu na použitie odborných výrazov pre oblasť informatizácie spoločnosti“ spracovaného Ministerstvom financií Slovenskej republiky. 
Za kritické systémy internetu na území SR považujeme centrálny systém prideľovania domén (SK-NIC), Peeringové centrá (SIX), Backbone - siete (Chrbticové paneurópske siete). 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Problematika je upravená v súlade so stanoviskom ministerstva financií ako ústredného orgánu štátnej správy pre informatizáciu spoločnosti. 	
ÚV SR 	Prílohe č. 1 k návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry , Sektor 2 
V Prílohe č. 1 Sektor 2 “Elektronické komunikácie” v časti “Ústredný orgán” k Podsektoru „Internet“ ako aj k Podsektoru “Ochrana informačných systémov a sietí“ navrhujeme doplniť nasledovne: Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Úrad vlády SR. 
Zdôvodnenie: 
Vyplýva to z úloh Bezpečnostnej rady SR, ktorej predsedom je Predseda vlády SR. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Problematika je upravená podľa stanoviska ministerstva financií, ktoré je príslušným ústredným orgánom štátnej správy podľa kompetenčného zákona. 	
ÚV SR 	K názvu návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
Názov „Návrh zákona o ochrane kritickej infraštruktúry“ navrhujeme zmeniť na „Návrh zákona o kritickej infraštruktúre“. 
Zdôvodnenie: 
Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 120 zo 14. februára 2007 bolo podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra Slovenskej republiky uložené v spolupráci s ministrami a predsedami ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky pripraviť a predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona o kritickej infraštruktúre. Navrhovaný zákon nie je len o ochrane kritickej infraštruktúry ale v prvom rade o spôsobe jej identifikácie. Ani smernica Rady 2008/114/ES, ktorú preberá sa nezaoberá len problematikou ochrany kritickej infraštruktúry. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
Všeobecná pripomienka 
Predložený návrh zákona nie je spracovaný v súlade s dokumentom Koncepcia kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany schváleným uznesením vlády SR č. 120/2007 a to z hľadiska nasledovných aspektov: 
1. nebol rešpektovaný zámer, uvedený v bode 1.2 a v prílohe č. 1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany, že objekty obrannej infraštruktúry budú zároveň prvky kritickej infraštruktúry. V navrhovanom zákone prepojenie medzi obrannou infraštruktúrou a kritickou infraštruktúrou nie je vôbec riešené, 
2. nebolo rešpektované kritérium určovania sektorov a prvkov kritickej infraštruktúry uvedené v bodoch 2.1 a 2.2 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany, 
3. neboli prevzaté definície základných termínov - kritická infraštruktúra, sektor kritickej infraštruktúry, prvok kritickej infraštruktúry uvedené v prílohe č. 1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany. 
Uvedená disharmónia predloženého návrhu zákona s Koncepciou kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany nie je v materiáli zdôvodnená. 
Zdôvodnenie: 
V dokumente Koncepcia kritickej infraštruktúry Slovenskej republiky a spôsob jej ochrany a obrany sa v bode 1.2 okrem iného uvádza, že objekty obrannej infraštruktúry sa budú zároveň považovať za prvky kritickej infraštruktúry. Rovnako aj v definícii kritickej infraštruktúry uvedenej v prílohe č. 1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany je text „Súčasťou kritickej infraštruktúry sú aj objekty obrannej infraštruktúry“. 
V bode 2.1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany je uvedené, že sektor národnej infraštruktúry je sektorom kritickej infraštruktúry vtedy, ak zlyhanie niektorej z jeho dôležitých funkcií alebo niektorého jeho prvku predovšetkým v dôsledku teroristického útoku spôsobí ohrozenie alebo narušenie niektorej z oblasti bezpečnosti štátu, napr.: 
a) politického chodu štátu vrátane fungovania verejnej správy, 
b) obrany štátu, 
c) chodu hospodárstva štátu, 
d) života, zdravia alebo majetku obyvateľstva, 
e) dopravy, informačných a komunikačných systémov, 
f) životného prostredia. 
V bode 2.2.1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany je dokonca narušenie politického chodu štátu, alebo obranyschopnosti štátu uvedené ako „neakceptovateľné riziko“. 
Navrhovaný zákon neobsahuje oblasti uvedené pod písmenami a) a b) – oblasť politického chodu štátu vrátane fungovania verejnej správy a oblasť obrany štátu. 
Rovnako sú v predkladanom materiáli odlišné aj definície termínov - kritická infraštruktúra, sektor kritickej infraštruktúry a prvok kritickej infraštruktúry od definícii uvedených v prílohe č. 1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany. 
Vzhľadom k tomu, že Koncepciu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany schválila vláda Slovenskej republiky mala by byť východiskovým rámcom pre spracovanie zákona. V prípade, že je potrebné tento rámec z objektívnych dôvodov zmeniť, môže tak urobiť len vláda Slovenskej republiky na základe zdôvodnenia. Takéto zdôvodnenie ani návrh na úpravu Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany však predložený materiál neobsahuje. 
 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	K návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
Všeobecná pripomienka 
Navrhujeme do návrhu zákona doplniť vzťah medzi obrannou infraštruktúrou a kritickou infraštruktúrou. 
Zdôvodnenie: 
Je odôvodnený predpoklad, že určitá zložka, systém alebo ich časť bude zaradená aj ako prvok obrannej infraštruktúry v zmysle zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a súčasne aj ako prvok kritickej infraštruktúry v zmysle navrhovaného zákona o ochrane kritickej infraštruktúry. V tejto súvislosti môže nastať duplicita pri výkone štátnej správy a koordinácii úloh v predmetnej oblasti z úrovne príslušných ústredných orgánov štátnej správy. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 5 návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V § 5 navrhujeme vypustiť písmeno h) a i) a v tejto spojitosti adekvátne upraviť aj ustanovenia § 13 a § 14 návrhu zákona. 
Zdôvodnenie: 
Zo znenia § 5 navrhovaného zákona vyplýva, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky pôsobí na úseku kritickej infraštruktúry ako koordinačný orgán (svoju riadiacu funkciu vo vzťahu k návrhom, resp. vypracovaní záväzných pokynov na ochranu prvku kritickej infraštruktúry vykonáva ako ústredný orgán v rámci § 6 návrhu zákona). Ako ústredný orgán vykonáva kontrolu, resp. prejednávanie priestupkov a správnych deliktov tiež v rámci ustanovenia § 6 návrhu zákona. Z toho dôvodu sú ustanovenia § 5 písm. h) a i) návrhu zákona vo vzťahu k ustanoveniu § 6 písm. h) a j) duplicitné a vo vzťahu ku koordinačnej činnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky neadekvátne, pretože ako koordinujúci orgán bez právomocí voči kontrole činnosti ostatným ústredným orgánom na úseku kritickej infraštruktúry, by kontroloval a riešil problematiku, ktorú napr. pri správnych deliktoch by do detailov postihol v rámci správneho konania len ten ústredný orgán, v ktorého riadiacej pôsobnosti sa daný subjekt nachádza. 
 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	§ 2 písm. a) návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V § 2 písm. a) navrhujeme slová „kritickou infraštruktúrou systém, ktorý je nevyhnutný na uskutočňovanie hospodárskej funkcie štátu, a ktorého narušenie alebo zničenie by malo závažné nepriaznivé dôsledky na jej uskutočňovanie, a tým aj na kvalitu života obyvateľov, najmä z hľadiska ochrany ich života, zdravia, bezpečnosti, majetku, ako aj životného prostredia,“ zmeniť na slová „kritickou infraštruktúrou tá časť národnej infraštruktúry, ktorej zničenie alebo znefunkčnenie v dôsledku pôsobenia rizikového faktora spôsobí ohrozenie alebo narušenie politického a hospodárskeho chodu štátu alebo ohrozenie života a zdravia obyvateľstva. Súčasťou kritickej infraštruktúry sú aj objekty obrannej infraštruktúry,“. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme použiť definíciu kritickej infraštruktúry uvedenú v prílohe č. 1 Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany. V návrhu zákona je definovaný termín kritická infraštruktúra, ktorý nie je totožný ani s definíciou v Koncepcii kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany ani s definíciou v Smernici Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu. Uvedená definícia obsahovo nevystihuje predmetnú problematiku. 
 	Z 	ČA 	V návrhu zákona je jednoznačne vyjadrený jeho vzťah k objektom obrannej infraštruktúry. 	
ÚV SR 	K obalu návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V obale návrhu zákona odporúčame v názve za dátumom „... 2010“ vypustiť čiarku. 
Zdôvodnenie: 
Ide o gramatickú úpravu textu. 
 	O 	A 	Čiarka tam nebola, úprava obalu je vecou portálu právnych predpisov. 	
ÚV SR 	K návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
Všeobecná pripomienka 
Navrhujeme doplniť pôsobnosť Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na úseku ochrany kritickej infraštruktúry aj do zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
Pôsobnosť na úseku ochrany kritickej infraštruktúry v súčasne platnom kompetenčnom zákone Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky nemá. 
 	O 	N 	Novela kompetenčného zákona v súvislosti s predmetným návrhom zákona nie je nevyhnutná. Pôsobnosť ústredných orgánov štátnej správy nemusí vymedzovať len kompetenčný zákon. 	
ÚV SR 	Prílohe č. 1 k návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V prílohe č. 1 navrhujeme doplniť sektor „Verejný poriadok a vnútorná bezpečnosť“, s podsektorom „verejná správa“ a ako ústredný orgán uviesť „Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky“. 
Zdôvodnenie: 
Sektor „Verejný poriadok a vnútorná bezpečnosť“ bol uvedený v Národnom programe pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike, ktorý bol schválený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 185/2008 a v predloženom materiáli nie je zdôvodnené jeho nezapracovanie do prílohy č. 1. V bode 3.7. Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike v podsektore verejná správa sa uvádza, že „štátna správa zohráva dôležitú úlohu pri ochrane kritickej infraštruktúry. Medzi prvky kritickej infraštruktúry v podsektore verejná správa patria objekty, v ktorých sídlia ústredné orgány štátnej správy, niektoré ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány verejnej správy, ktorých narušenie by ohrozilo politický chod štátu vrátane fungovania verejnej správy“. 
Táto požiadavka má oporu aj v definícii kritickej infraštruktúry uvedenej v Smernici Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, kde sa v čl. 2 písm. a) uvádza, že „kritická infraštruktúra je zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorá je nevyhnutná pre zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, ochrany, bezpečnosti, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska, a ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie,“. 
 	Z 	ČA 	Vzťah návrhu zákona k obrannej infraštruktúre je v jeho texte vyjadrený.  	
ÚV SR 	§ 4 návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V § 4 navrhujeme doplniť písm. e), ktoré znie „vykonáva kontrolu plnenia opatrení podľa tohto zákona“ 
Zdôvodnenie: 
Z navrhovanej pôsobnosti vlády Slovenskej republiky uvedenej v § 4 vyplýva, že na úseku ochrany kritickej infraštruktúry bude mať vláda SR z hľadiska systémového pôsobenia riadiacu (rozhodovaciu) právomoc. Z uvedeného dôvodu jej prináleží aj kontrolovať realizáciu prijatých opatrení v intenciách predmetného návrhu zákona. 
 	Z 	ČA 	Prijatím navrhovaného riešenia by došlo k ustanoveniu kontrolnej právomoci priamo vláde, čo je nelogické, a teda aj nesprávne. Do návrhu zákona bol však doplnený spôsob výkonu kontroly Úradu vlády SR na úseku kritickej infraštruktúry. 	
ÚV SR 	§ 5 písm. k) návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V § 5 písm. k) navrhujeme slová „plní úlohy vo veciach medzinárodnej spolupráce vrátane medzinárodnej výmeny informácií.“ vypustiť alebo spresniť. 
Zdôvodnenie: 
Navrhovaná pôsobnosť je veľmi všeobecná a nejasná. Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť alebo spresniť v zmysle článku 4 Smernice Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 9 ods. 1 návrhu zákona o ochrane kritickej infraštruktúry 
V § 9 názov a v ods. 1 navrhujeme slová „Bezpečnostný plán“ preformulovať tak, aby bol použitý termín, ktorý je už v Slovenskej republike na úseku krízového manažmentu používaný. Následne upraviť slová „Bezpečnostný plán“ aj príslušných ustanoveniach § 8. 
Zdôvodnenie: 
Prevzatie termínu „bezpečnostný plán“ nepovažujeme za správne riešenie z nasledujúceho dôvodu – podľa súčasne všeobecne záväzných právnych predpisov sa vypracúvajú napr. „havarijné plány“, ktoré majú podobný obsah ako zavádzané bezpečnostné plány. Nahradenie bezpečnostného plánu havarijným plánom rieši aj § 8 ods. 3 navrhovaného zákona o ochrane kritickej infraštruktúry. Zavedenie nového termínu môže spôsobiť duplicitu vo vytváraní dokumentov, ktoré už v súčasnosti existujú a aj nejednotnosť v plánovaní. Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu pripúšťa aj iný názov dokumentu. 
 	O 	N 	Výraz "bezpečnostný plán" vyhovuje na účel návrhu zákona a používa ho aj príslušná smernica. Návrh zákona zároveň zabraňuje duplicite vo vytváraní bezpečnostných plánov.  	
MDPT SR 	7.K § 4 písm. d) 
 
Žiadam písmeno d) zmeniť takto: „d) rozhoduje o určení prvku, zaradení prvku do sektora a o vyradení prvku zo sektora.“ 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Návrh na určenie prvku vychádza od vecne príslušných ústredných orgánov, takisto aj návrh na zaradenie do sektorov na základe sektorových kritérií. Mechanizmus schvaľovania je po-dobný ako pri zaraďovaní stavieb a budov ako objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôleži-tých objektov podľa zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	19. K § 7 ods. 5 
 
Žiadam odsek 5 zmeniť takto: „ (5) Prierezovými kritériami sú: 
a) kritérium straty na životoch, posudzované podľa počtu možných mŕtvych alebo zranených osôb, 
b) kritérium hospodárskeho vplyvu, posudzované podľa výšky hospodárskych strát, zhoršenia výrobkov alebo služieb a vplyvu na životné prostredie, 
c) kritérium vplyvu na verejnosť, posudzované podľa vplyvu na dôveru obyvateľstva, fyzic-kého utrpenia a narušenia každodenného života, vrátane straty základných služieb.“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s článkom 3 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES, pretože národné prierezové a európske prierezové kritériá zadefinované rovnako, len hodnoty sa budú líšiť. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo doplnené o problematiku zhoršenia výrobkov a služieb. 	
MDPT SR 	K prílohe č. 1 
34. Žiadam doplniť sektor „Sieťová a informačná bezpečnosť“ a spoluzodpovednosť MF SR a MDPT SR. 
Odôvodnenie: 
Pojem je známy aj v terminológii EÚ spoluzodpovedá MF SR a MDPT SR. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Problematika bola doriešená podľa stanoviska ministerstva financií. 	
MDPT SR 	37. K doložke vplyvov  

Žiadam jednoznačne vyjadriť zdroje financovania kritickej infraštruktúry a v bode 2.vypustiť poslednú vetu. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Smernica 2008/114/ES predpokladá, že po identifikácií určitej infraštruktúry za kritickú infra-štruktúru, resp. vo vypracovanom bezpečnostnom pláne bude uvedené, ktoré bezpečnostné riešenia na ich ochranu existujú, resp. ktoré sa zavádzajú. Zabezpečenie určeného rozsahu bezpečnostných opatrení zo strany prevádzkovateľov nie je možné už pri identifikácií prvkov kritickej infraštruktúry, resp. v čase vypracovania bezpečnostného plánu, t. j. v čase jeho schválenia nebudú zrealizované všetky stanovené bezpečnostné opatrenia potrebné na elimi-náciu všetkých identifikovaných rizík a hrozieb a preto je potrebné, aby v zákone boli jedno-značne definované povinnosti prevádzkovateľov. 
Návrh zákona taktiež nerieši otázku znášania nákladov, ktoré vzniknú prevádzkovateľom v súvislosti s plnením si zákonných povinností (najmä náklady za investície do ochrany prvkov kritickej infraštruktúry, vrátane nákladov na každodennú prevádzku konkrétnych prvkov kri-tickej infraštruktúry z hľadiska zabezpečenia potrebných bezpečnostných opatrení). 
Prevádzkovatelia budú argumentovať tým, že ochrana kritickej infraštruktúry je v pr-vom rade verejným záujmom a úlohou štátu a preto by mali byť tieto úlohy a činnosti zabez-pečované z verejných zdrojov. 
Navrhovaná úprava je potrebná aj v nadväznosti na ustanovenia § 13 návrhu zákona. 
Na základe uvedeného nesúhlasíme so závermi uvedenými v doložke o posúdení vply-vov v tom, že schválením návrhu zákona nedôjde k zhoršeniu podmienok týkajúcich sa pod-nikateľského prostredia. Jednoznačný záver možno vyvodiť len vtedy, ak bude zrejmé, kto bude znášať náklady na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry. Ak by tieto náklady mali znášať prevádzkovatelia, tak bude mať táto skutočnosť zásadný vplyv a na ich podnikateľskú činnosť, t.j. v Doložke o posúdení vplyvov v bode 5 bude musieť byť nový text zohľadňujúci túto skutočnosť. 
Doložka o posúdení vplyvov deklaruje, že zákon nebude mať negatívny vplyv na hospodársku činnosť právnych subjektov, nepredpokladá výdavky z verejných financií pre prevádzkovate-ľov z čoho vyplýva, že títo budú zabezpečovať ochranu KI z vlastných zdrojov. V súčasnom štádiu prípravy ochrany KI nie je známe akého rozsahu budú prvky KI na železnici a preto nie je možné posúdiť ani finančné vplyvy na tento účel. Vzhľadom na materiálové hodnoty prvkov dopravnej infraštruktúry na železnici ochrana KI podľa § 9 odseku 2 mechanickými zábrannými prostriedkami, technickými zabezpečovacími prostriedkami, fyzickou ochranou a pod. z vlastných zdrojov vyžiada značné prostriedky, čo je pre ŽSR bez finančných kom-penzácií štátu neprijateľné. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Nejde o pripomienku k navrhovanému textu zákona. 	
MDPT SR 	6. K § 4 písm. c) 
 
Žiadam písmeno c) zmeniť takto: „c) ustanovuje nariadením vlády národné sektorové a prierezové kritériá, ako aj európske sektorové a prierezové kritériá“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Je potrebné spresniť, akým spôsobom sa budú ustanovovať kritériá. Ako najvhodnejšie sa javí ustanoviť kritériá nariadením vlády SR, nakoľko je záväzné pre všetky subjekty v SR. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Podľa príslušnej smernice sektorové a prierezové kritériá sa utaja, čo však nemožno zabezpečiť formou nariadenia vlády. 	
MDPT SR 	12. K § 5 písm. j) 
 
Odporúčam v úvodnej vete za slovo „je“ vložiť slovo „národným“. 
Odôvodnenie: 
Spresňuje sa tým, že MV SR je národným kontaktným miestom a vystupuje pred orgánmi Európskej únie ako zástupca SR. 

 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je nevyhnutná. 	
MDPT SR 	25. K §16 ods. 1  

Žiadam slová „31.03.2011“ nahradiť slovami „31.08.2010“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Vzhľadom na priebeh legislatívneho procesu o návrhu zákona pripomienku nemožno akceptovať. 	
MDPT SR 	27. K §16 ods. 3 
 
Žiadam slová „30.09.2011“ nahradiť slovami „31.12.2010“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajú. So zreteľom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom sa návrh zákona nachádza, nemožno pripomienku zohľadniť. 	
MDPT SR 	21. K § 8 ods. 1 písm. a) 
 
Žiadam slová „najlepšiu dostupnú“ nahradiť slovami „primerane vhodnú“ a slová „umožňuje primeranú“ nahradiť slovami „umožní efektívnu“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Použitie pojmov „najlepšiu dostupnú“, „primeraná ochrana“ môže spôsobovať problémy, na-príklad, kto bude určovať, ktorá technológia je najlepšia, resp. aký druh ochrany je primeraný. Nie je ani definované, čo sa považuje za dostupnú technológiu, aké sú kritériá. Ide o dostup-nosť z pohľadu obstarávacích nákladov, z pohľadu schopnosti technickej implementácie, schopnosti a kapacít na zabezpečovanie prevádzky takej technológie. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené vypustením slov "najlepšie dostupnú" a "primeranú", ktoré sú na daný účel príliš neurčité. 	
MDPT SR 	23. K § 8 
 
Žiadam doplniť o nový odsek 4, ktorý znie: „(4) V prípade, že prevádzkovateľ disponuje ek-vivalentom bezpečnostného plánu, ktorý má náležitosti podľa § 9 tohto zákona a je pravidelne aktualizovaný, prevádzkovateľ nie je povinný vypracovávať bezpečnostný plán podľa tohto zákona.“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie s článkom 5 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. V § 8 ods. 3 je síce uve-dené, že prevádzkovatelia, ktorý vypracúvajú plány podľa zákona č. 262/2002 Z. z. a 541/2004 Z. z. už nemusia plán podľa zákona o kritickej infraštruktúre vypracovávať, avšak u niektorých prevádzkovateľov podobné plány už v súčasnej dobe existujú, aj keď nie sú právne naviazané na právne predpisy. Zdá sa nám zbytočné vytvárať duplicitnú dokumentá-ciu, ak existujúca spĺňa kritériá bezpečnostného plánu podľa zákona o kritickej infraštruktúre. 

 	Z 	ČA 	Problematiku rieši § 8 ods. 3 návrhu zákona. Príslušná poznámka pod čiarou bola však zmenená tak, že právne predpisy sú uvedené len demonštratívnym spôsobom. 	
MDPT SR 	14. K § 5 písm. j) 
 
Žiadam bod 2. zmeniť takto: „2. koordinuje s dotknutými členskými štátmi a Európskou ko-misiou záležitosti spojené s ochranou kritickej infraštruktúry.“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Členský štát nebude koordinovať s ostatnými členskými štátmi konkrétne opatrenia na ochra-nu kritickej infraštruktúry, ale bude s nimi koordinovať iba všeobecné zásady ochrany prvkov v súlade s článkom 10 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	16. K § 6 písm. c) 
 
Žiadam slová „ktorú predkladajú ministerstvu“ nahradiť slovami „ako podklad pre správu pre Európsku komisiu podľa § 5 písm. j) bod 4“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Ako v bode 5. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Analýzu rizík vypracovanú príslušným rezortom bude možné využiť ako podklad pre správu adresovanú Európskej komisii, ale taktiež na iný zákonom predpokladaný účel. 	
MDPT SR 	3.V § 2 písm. l)  
slová „poplachový systém“ nahradiť slovami „elektronický zabezpečovací systém“. 	O 	A 	 	
MDPT SR 	9. K § 5 písm. f) 
 
Žiadam vypustiť písm. f). 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Úprava nesúvisí s predmetom zákona. Vypracovávať analýzu územia má ako povinnosť má uloženú MV SR zákonom č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov podľa §12 ods. 1 písm. c). V §5 písm. f) zákona o kritickej infraštruktúre sa ukladá povinnosť ústredným orgánom poskytovať MV SR podklady, ktoré si vypracujú z vlastných prostriedkov. Nie je dôvod vynakladať vlastné finančné prostriedky na splnenie úlohy iného ústredného orgánu. 
 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	30. K §18 ods. 5 
 
Žiadam zmeniť účinnosť na 01.08.2010. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Podľa článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES proces identifikácie a určovania európ-skej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných ter-mínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, nakoľko sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií sa identifi-kuje a určuje európska kritická infraštruktúra. 

 	Z 	N 	Navrhovanú zmenu účinnosti zákona nemožno akceptovať vzhľadom na priebeh legislatívneho procesu. 	
MDPT SR 	31. K prílohe č. 1 
 
Žiadam slovo „Ropa“ nahradiť slovami „Ropa a ropné produkty“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	28. K §16 ods. 4 
 
Žiadam slová „30.11.2011“ nahradiť slovami „12.01.2011“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie k bodom 25. až 28.: 
Trváme na tom, aby boli termíny na splnenie konkrétnych úloh zmenené tak, ako navrhujeme. Vychádzame z článku 4 ods. 6 Smernice Rady č. 2008/114/ES, v ktorom sa jasne hovorí, že proces identifikácie a určovania európskej kritickej infraštruktúry sa ukončí do 12.01.2011. V prípade ponechania pôvodných termínov by sme neboli schopní túto úlohu uskutočniť, na-koľko v prvom rade sa musí určiť národná kritická infraštruktúra a z nej sa potom uplatnením európskych sektorových a prierezových kritérií identifikuje a určuje európska kritická infra-štruktúra. Keďže pôvodne navrhované termíny hovoria o identifikácii prvkov kritickej infra-štruktúry, vrátane európskej v termíne do 30.11.2011, boli by sme pozadu oproti termínu ur-čenom Smernicou Rady č. 2008/114/ES o takmer 11 mesiacov. Podľa nášho názoru, MV SR, ako gestor celej problematiky v SR, a teda tiež subjekt zodpovedný za implementáciu smerni-ce, by nemal brať túto skutočnosť na ľahkú váhu, nakoľko z nedodržania termínov implemen-tácie môžu vyplynúť pre SR dôsledky v podobe sankcií zo strany Európskej únie. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní zmenil pripomienku na obyčajnú. Pripomienku nemožno zohľadniť vzhľadom na legislatívne štádium, v ktorom je návrh zákona. 	
MDPT SR 	5. K§ 4 písm. a) 
Žiadam slovo „koncepcia“ nahradiť slovami „ nahradiť slovami „národný plán“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Koncepcia vytvára len základný rámec pre určitú oblasť. V tomto prípade ide o konkrétnom dokument, ktorý by mal obsahovať konkrétne opatrenia na ochranu kritickej infraštruktúry v SR. Dokument „Koncepcia ochrany kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsob jej ochrany a obrany“ už existuje. Bol vypracovaný MH SR a schválený uznesením vlády SR č. 120/2007 14.02.2007 je dokument, ktorý už je vypracovaný od roku 2007. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Sledovaný cieľ možno dosiahnuť prostredníctvom koncepcie ochrany kritickej infraštruktúry a medzirezortného programu jej ochrany. 	
MDPT SR 	1. K § 2 písm. a) 
Odporúčam pojem kritickej infraštruktúry zosúladiť s prebratou smernicou Rady Európskej únie 	O 	N 	Navrhovaný pojem kritickej infraštruktúry je v intenciách príslušnej smernice. 	
MDPT SR 	24.K § 11 ods. 4 písm. b) 
 
Odporúčam za slovo „vzťahu“ vložiť slová „po dobu 10 rokov“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Žiadam doplniť dobu, počas ktorej je bývalý zamestnanec povinný zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach týkajúcich sa kritickej infraštruktúry. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní označil pripomienku za obyčajnú. Povinnosť zachovávať mlčanlivosť o citlivej informácii o ochrane kritickej infraštruktúry nie je vhodné limitovať lehotou. 	
MDPT SR 	26. K §16 ods. 2 
 
Žiadam slová „30.06.2011“ nahradiť slovami „30.09.2010“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. S ohľadom na priebeh legislatívneho procesu týkajúceho sa návrhu zákona nemožno pripomienku zohľadniť. 	
MDPT SR 	13. K § 5 písm. j) 
 
Žiadam doplniť o nový bod 1. takto: 
„1.koordinuje s dotknutými členskými štátmi a Európskou komisiou dvojstranné alebo viac-stranné rokovania v procese identifikácie európskej kritickej infraštruktúry.“ 
Body 1. až 4. sa označujú ako body 2. až 5. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Povinnosť bilaterálnych alebo multilaterálnych rokovaní v procese identifikácie európskej kritickej infraštruktúry vyplýva z článku 4 ods. 2 Smernice Rady č. 2008/114/ES. Kontaktné miesta dotknutých členských štátov oslovujú v procese identifikácie svoje partnerské kontakt-né miesta a tie by mali následne osloviť zástupcov príslušného sektora. Nie je možné komuni-kovať zo strany ústredných orgánov priamo so zástupcami iných členských štátov. 
 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	4. K § 3 v úvodnej vete  
odporúčam slovo „vykonávajú“ nahradiť slovom „vykonáva“. 

 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je gramaticky správna. 	
MDPT SR 	11. K § 5 písm. h)  

Žiadam za slovo „prevádzkovateľa“ vložiť slová „v spolupráci s príslušným ústredným orgá-nom podľa §3 písm. c)“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Pretože ide o prevádzkovateľov prvkov kritickej infraštruktúry v konkrétnom sektore, za kto-rý je zodpovedný konkrétny ústredný orgán, trváme na tom, aby sa kontrolná činnosť zo stra-ny MV SR vykonávala v spolupráci so zástupcami príslušného ústredného orgánu. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	17. K § 7 ods. 2 
 
Odporúčam odsek 2 zmeniť takto: „(2) Na určenie prvku ako prvku národnej kritickej infra-štruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného národného sektorového kritéria a národného prierezového kritéria“. 
Odôvodnenie: 
Odporúčam z dôvodu jasného znenia. 

 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo spresnené bez slova "národného", ktoré je nadbytočné. 	
MDPT SR 	10. K § 5 písm. g) 

Odporúčam za slovo „evidenciu“ vložiť slovo „prvkov“. 

 	O 	A 	 	
MDPT SR 	22. K § 8 ods. 1  

Žiadam doplniť o písmeno h) takto: 
„h) poskytnúť zodpovedným subjektom uvedeným v § 3 požadované informácie vrátane úda-jov, o ktorých je potrebné zachovať mlčanlivosť z dôvodov ochrany priemyselného vlastníc-tva, duševného vlastníctva, osobných údajov, bezpečnosti alebo obchodného tajomstva.“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na prax s operátormi, prevádzkovateľmi KI, určovanie prvkov kritických infra-štruktúr sa dotýka najcitlivejších infraštruktúr, a tieto si prevádzkovateľ označí ako „obchodné tajomstvo“ (pretože sú jeho majetkom) a na základe toho ich neposkytne ústrednému orgánu. V takom prípade celý návrh tohto zákona potom nemá opodstatnenie, nakoľko ústredné orgá-ny na úseku OKI nebudú mať k dispozícii patričné údaje, hodnoty týkajúce sa zaraďovania prvkov do KI a podobne. 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Zohľadnením navrhovanej zmeny by totiž došlo k neprípustnému zásahu do relevantných záujmov (napr. obchodného tajomstva) chránených osobitnými predpismi. 	
MDPT SR 	29. K §16 ods. 5 

Žiadam odsek 5 vypustiť. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Podľa návrhu ústredný orgán nebude predkladať ministerstvu analýzu rizík. Ústredný orgán ak ju vôbec vykoná, s ohľadom na nepridelené finančné prostriedky, tak ju vykoná nie na to, aby ju predkladal ministerstvu, ale „ako podklad do správy pre Európsku komisiu podľa § 5 písm. j) bod 4“. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Analýza rizík sa využije v súlade so zákonom aj na iný účel. 	
MDPT SR 	35. V prílohe č. 1 v bode 6. Sektor - Pošta  
žiadam za slová „Poskytovanie poštových služieb“ vložiť čiarku a slová „poštový platobný styk a obstarávateľská činnosť“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Okrem poskytovania poštových služieb sú vo verejnej poštovej sieti, ktorú prevádzkuje Slo-venská pošta, a. s., poskytované aj služby poštového platobného styku a obstarávateľské služ-by a to dávky národného okruhu - dôchodková služba, dávky okresného okruhu – sociálne dávky a SIPO. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	36. V prílohe č. 1 v bode 2. Sektor – Elektronické komunikácie  
žiadam, aby tento sektor bol v rámci gescie MDPT SR členený na podsektory: 
Siete a služby pevných a mobilných sietí elektronických komunikácií 
Satelitné komunikácie 
Táto pripomienka sa nevzťahuje na podsektory Internet a Ochrana informačných systémov a sietí, ktoré spadajú pod gesciu Ministerstva financií SR. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Z pohľadu používaných technológií sa v sieťach elektronických komunikácií prejavuje silná konvergencia (optické siete, IP technológie, atď.) a mnohokrát pevné a mobilné siete využíva-jú tú istú infraštruktúru, takže takéto členenie nie je vhodné a je veľmi podrobné. Taktiež sú v tomto podsektore definované len služby a nie infraštruktúra. Podobne z hľadiska rozhlaso-vého a televízneho vysielania je primárna infraštruktúra (nie obsah), pričom najmä TV vysie-lanie sa šíri nielen éterom ale aj prostredníctvom medených, koaxiálnych alebo optických káblov. 
Na základe uvedeného žiadam nahradiť týchto 5 podsektorov len 2 podsektormi a to (1) Siete a služby pevných a mobilných sietí elektronických komunikácií a (2) Satelitné komunikácie. 
Pokiaľ navrhovateľ zákona chce ponechať aj rozhlasové a televízne vysielanie ako šírenie obsahu, tak potom táto položka ako sektor musí byť samostatná a pod gesciou Ministerstva kultúry SR. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	18. K § 7 ods. 3 
 
Odporúčam odsek 3 zmeniť takto: „(3) Na určenie prvku ako prvku európskej kritickej infra-štruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného európskeho sektorového kritéria a európskeho prierezového kritéria“. 
Odôvodnenie: 
Ako v bode 14. 
 	O 	A 	 	
MDPT SR 	8. K § 5 písm. a) 
 
Žiadam slovo „koncepciu“ nahradiť slovom „národný plán“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Ako pri bode 1. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní zmenil pripomienku na obyčajnú. Sledovaný cieľ možno dosiahnuť prostredníctvom koncepcie ochrany kritickej infraštruktúry a medzirezortného programu jej ochrany. 	
MDPT SR 	15. K § 6 písm. a) 
 
Žiadam vypustiť slová „prierezových kritérií“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Prierezové kritériá by malo vypracovať MV SR ako gestor problematiky, pretože prierezové kritériá musia byť jednotné pre celú Slovenskú republiku, pre všetky sektory kritickej infra-štruktúry. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	32. K prílohe č. 1 
 
32. K prílohe č. 1 
Žiadam vypustiť zo sektora „Priemysel“ podsektor „Obranný priemysel“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Nepovažujem tieto podsektory za „kritické“. 
 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	33. K Prílohe č. 1 
 
Žiadam vypustiť podsektor „Rádiová komunikácia a navigácia“. 
Odôvodnenie: 
Ide o nepresný pojem a je obsiahnutý aj satelitnej aj v RaTV vysielaní. 

 	Z 	A 	 	
MDPT SR 	2. K § 2 písm. c) 
Odporúčam zaviesť odkaz nad slovo „verejnoprospešná služba“. 

 	O 	ČA 	Odkaz nie je nevyhnutný, avšak predmetný výraz bol zmenený na službu vo verejnom záujme. 	
MDPT SR 	20. K § 7 
 
Žiadam doplniť o nový odsek 6, ktorý znie: „(6) Konkrétne hodnoty národných sektorových a prierezových kritérií, ako aj európskych sektorových a prierezových kritérií, ustanoví naria-denie vlády Slovenskej republiky podľa §4 písm. c).“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Keďže zákon rieši identifikáciu a určovanie prvkov ako národnej, tak aj európskej kritickej infraštruktúry, mali by byť presne zadefinované konkrétne hodnoty, aby nedochádzalo k nedorozumeniam pri určovaní. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa príslušnej smernice je potrebné sektorové a prierezové kritériá utajiť, nemožno problematiku riešiť nariadením vlády. 	
MŽP SR 	všeobecne 
Navrhujem sektor voda, tak ako je uvedený v prílohe č. 1, rozdeliť na dva podsektory: 
- podsektor zabezpečovanie pitnou vodou 
- podsektor vodné stavby 

Charakter úloh, ktoré plnia jednotlivé subjekty hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky majú zásadné odlišnosti a nie je možné určovať prvky kritickej infraštruktúry podľa rovnakých kritérií. 
 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	§ 13 ods. 2 písm. b)  
V § 13 ods. 2 písm. b) navrhujem slová „od 1 000 eur do 2 000 000 eur“ nahradiť slovami „od 2 000 eur do 100 000 eur“. Navrhujem znížiť hornú hranicu pokuty z dôvodu jej nadmernej výšky a jej možného likvidačného dosahu na subjekty hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.  	Z 	ČA 	Výška pokút za správne delikty bola upravená (znížená). 	
MŽP SR 	§ 7 ods. 5 písm. a)  
V § 7 ods. 5 písm. a) navrhujem slová „usmrtených osôb a zranených“ nahradiť slovom „ohrozených“. Ohrozené osoby považujem za dôležitejšie meradlo, ako počet osôb usmrtených alebo zranených. Počet ohrozených osôb je možné presnejšie zistiť a určiť, ako predpokladaný počet usmrtených a zranených osôb.  	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo doplnené aj o predpokladaný počet ohrozených osôb. 	
MŽP SR 	§ 8 ods. 1 písm. b) 
V § 8 ods. 1 písm. b) navrhujem vypustiť slová „a predložiť ho na vyjadrenie ústrednému orgánu“ a slová „a predložiť ju na vyjadrenie ústrednému orgánu“. Štatutárny orgán právnickej osoby je v plnom rozsahu zodpovedný za činnosť organizácie, ochranu majetku tejto organizácie, vrátane kritickej infraštruktúry. Subjekty hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ako aj Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, nepovažujú za vhodné, aby sa ústredný orgán vyjadroval k bezpečnostnému plánu prevádzkovateľa. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Určitá miera ingerencie príslušného orgánu štátnej správy k bezpečnostnému plánu prevádzkovateľa je žiaduca. 	
MŽP SR 	všeobecne 
Do návrhu zákona navrhujem zapracovať otázku finančného zabezpečenia ochrany kritickej infraštruktúry pri plnení povinností prevádzkovateľa v súlade s § 8 návrhu zákona. Finančné zabezpečenie je nevyhnutným predpokladom pre plnenie povinností stanovených návrhom zákona, preto považujem za potrebné túto otázku do návrhu zákona zapracovať. 	Z 	ČA 	Finančné zabezpečenie ochrany kritickej infraštruktúry je uvedené v upravenej doložke vplyvov. 	
MŽP SR 	§ 13 ods. 2 písm. a) 
V § 13 ods. 2 písm. a) navrhujem slová „od 500 eur do 100 000 eur“ nahradiť slovami „od 330 eur do 1000 eur“. Navrhujem znížiť hornú hranicu pokuty z dôvodu jej nadmernej výšky a jej možného likvidačného dosahu na subjekty hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.  	Z 	ČA 	Výška pokút za správne delikty bola upravená (znížená). 	
MŽP SR 	§ 8 ods. 1 písm. a)  
V § 8 ods. 1 písm. a) navrhujem vypustiť slová „najlepšie dostupnú“. Pojem „najlepšie dostupná technológia“ je neurčitý a umožňuje rôzne výklady, preto ho navrhujem z textu materiálu vypustiť. 	O 	A 	 	
MŽP SR 	všeobecne 
Pre subjekty s upraveným spôsobom hospodárenia v podmienkach plnenia verejnoprospešných činností navrhujem zahrnúť náklady súvisiace s ochranou kritickej infraštruktúry medzi oprávnené náklady. Z tohto dôvodu navrhujem v súvislosti s uvedeným novelizovať zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  	Z 	ČA 	Náklady súvisiace s ochranou kritickej infraštruktúry budú uvedené v upravenej doložke finančných vplyvov. 	
MŽP SR 	§ 2 písm. g) 
V § 2 písm. g) navrhujem za slovo „zničenia“ doplniť slová „prvku alebo prvkov“. Týmto návrhom sa precizuje text materiálu. 	O 	N 	Analýza rizík sa má vzťahovať na sektor kritickej infraštruktúry, a to aj v nadväznosti na oznamovaciu povinnosť ministerstva vnútra vo vzťahu k Európskej komisii. 	
MŽP SR 	§ 6 písm. e) 
V § 6 navrhujem vypustiť písm. e). Štatutárny orgán právnickej osoby je v plnom rozsahu zodpovedný za činnosť organizácie, ochranu majetku tejto organizácie, vrátane kritickej infraštruktúry. Subjekty hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ako aj Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, nepovažujú z tohto dôvodu za vhodné, aby sa ústredný orgán vyjadroval k bezpečnostnému plánu prevádzkovateľa.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na rozporovom konaní prekvalifikoval pripomienku na obyčajnú. Nevyhnutná miera ingerencie štátu v procese tvorby bezpečnostného plánu je žiaduca. To však prevádzkovateľa nezbavuje zodpovednosti za ochranu prvku kritickej infraštruktúry. Na vyjadrenie príslušného ústredného orgánu štátnej správy má prevádzkovateľ prihliadnuť. 	
MŽP SR 	všeobecne 
Navrhujem zaradiť nový sektor „Nebezpečné poveternostné javy“. 

Poveternostné javy prinášajú situácie, ktoré negatívne ovplyvňujú chod rôznych oblastí života spoločnosti. Nepriaznivé poveternostné vplyvy môžu ohroziť životy a zdravie obyvateľstva i majetok v lokálnom rozsahu (búrky, víchrice), ale aj v regionálnom a celoštátnom rozsahu (vlny extrémnych teplôt, povodne veľkého rozsahu, snehové kalamity, poľadovice...). 

Frekvencia takýchto javov v súvislosti s klimatickými zmenami rastie. Čiastočná alebo úplná eliminácia týchto nebezpečných javov si vyžaduje špecifický monitoring a predpovednú službu a v konečnom dôsledku aj realizáciu adaptačných opatrení. 

Slovenský hydrometeorologický ústav je subjektom hospodárskej mobilizácie v pôsobnosti rezortu Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky so špecifickým poslaním, ktorý uvedené úlohy plní a má nezastupiteľné miesto pri monitorovaní, zbere a vyhodnocovaní informácií o možnom vzniku živelnej pohromy v dôsledku poveternostných vplyvov alebo seizmickej činnosti a o stave koncentrácie znečisťujúcich látok a dávkového ekvivalentu gama žiarenia v ovzduší. 
 	Z 	ČA 	Problematika sa rieši v rámci sektora voda a atmosféra. 	
MPSVR SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy a k doložke o posúdení vplyvov 
Odporúčame uvádzať názvy ústredných orgánov štátnej správy v súlade so zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy. 
Odôvodnenie: 
§ 3 písm. f) zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy. 
 	O 	N 	V dôvodovej správe to nie je nevyhnutné. 	
MPSVR SR 	K doložke o posúdení vplyvov 
Odporúčame doplniť doložku o posúdení vplyvov o šiestu časť týkajúcu sa vplyvov 
na informatizáciu spoločnosti. 
Odôvodnenie: 
Čl. 9 ods. 1 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 512 z 13. 06. 2001. 
 	O 	N 	V doložke o posúdení vplyvov bol v medzirezortnom pripomienkovom konaní uvedený aj vplyv na informatizáciu spoločnosti. 	
MPSVR SR 	K § 5 písm. i) 
Navrhujeme nahradiť slová „prejednáva správne delikty (§13)“ slovami „prejednáva správne delikty podľa § 13“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívnotechnická pripomienka. 

 	O 	N 	Ministerstvo vnútra nebude mať sankčnú právomoc. 	
MS SR 	K § 13 ods. 2 a 3 
K § 13 ods. 2 a 3 – v ods. 2 navrhujeme zvážiť zapracovať z dôvodu primeranosti podmieňovaciu dikciu „môže uložiť pokutu“, ďalej v ods. 3 .žiadame slovo „prihliadajú“ nahradiť slovom „prihliadnu“. Odôvodnenie: legislatívno-technická úprava.  	O 	N 	Pri ukladaní administratívnych sankcií je žiaduce minimalizovať správnu úvahu správneho orgánu. Slovo "prihliadajú" (prítomný čas) je v danom prípade vhodnejšie. 	
MS SR 	K § 12 ods. 2 a 4 
K § 12 ods. 2 a 4 – navrhujeme za slovo „ako“ vložiť slovo „osoba“, a ďalej slovo „vyzradí“ žiadame nahradiť slovom „prezradí“. Odôvodnenie: legislatívno-technická úprava. V ods. 4 navrhujeme zvážiť zapracovať z dôvodu primeranosti podmieňovaciu dikciu „môže uložiť pokutu“. 	O 	N 	Je žiaduce ustanoviť, že ak dôjde k porušeniu zákona, správny orgán zodpovednému subjektu pokutu musí uložiť. Slovo "vyzradí" používa aj platný zákon o priestupkoch. 	
MS SR 	K § 8 ods. 1 písm. b) 
K § 8 ods. 1 písm. b) – navrhujeme text za bodkočiarkou zaradiť ako nové písmeno c) a nasledujúce písmená zodpovedajúco prečíslovať. Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 3 písm. e) 
K § 3 písm. e) – žiadame slová „ktorý predkladá vláde“ nahradiť slovami „a tento predkladá vláde“ – uvedené je legislatívnym zosúladením s dikciou ustanovenia „vyprácúva.....a ... predkladá“.  	O 	N 	Ide zrejme o § 5 návrhu zákona. Navrhované znenie je presnejšie ako navrhovaná zmena. 	
MS SR 	K § 2 
K § 2 – dávame v súlade s našou všeobecnou pripomienkou navrhovateľovi na zváženie spresnenie vymedzenia jednotlivých pojmov, nakoľko funkciou účelového definovania nie je zavádzanie ďalších neurčitých a všeobecných pojmov, ale definovanie zákonom používaných pojmov spôsobom, ktorý umožní a sprostredkuje adresátom právnej úpravy jasný obraz o používanej terminológií – súčasne navrhovaná dikcia pôsobí úplne opačne a v dôsledku svojej neurčitosti aj značne mätúco. Naviac žiadame v písmene j) vypustiť slovo „iným“ ako nadbytočné. 	O 	ČA 	Navrhované vymedzenie pojmov vychádza z pojmoslovia príslušnej smernice, avšak niektoré z nich boli spresnené. 	
MS SR 	K § 8 ods. 1 písm. d)  
K § 8 ods. 1 písm. d) – navrhujeme slovo „precvičiť“ nahradiť vhodnejším slovným spojením, napr. „vykonať/realizovať cvičenie“. 	O 	N 	Navrhovaný výraz "precvičiť" sa používa na daný účel aj v iných zákonných úpravách. 	
MS SR 	K § 8 ods. 2 
K § 8 ods. 2 – navrhujeme za slovo „predmete“ vložiť slovo „svojej“. Odôvodnenie: legislatívno-technické spresnenie. V písm. b) navrhujeme slovo „predaj“ nahradiť slovom „scudzenie“, nakoľko „prvok“ môže prevádzkovateľ aj darovať a slovo „majetkovoprávneho“ nahradiť slovom „právneho“. Odôvodnenie: legislatívno-technické spresnenie. V písm. c) navrhujeme zapracovať relevantné odkazy na Obchodný zákonník a zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácií v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Navrhované zmeny nie sú nevyhnutné. 	
MS SR 	K § 6 písm. i) 
K § 6 písm. i) – navrhujeme text preformulovať nasledovne: „predkladá ministerstvu do 31. marca nasledujúceho kalendárneho roka súhrnnú správu o kontrole prevádzkovateľov za predchádzajúci kalendárny rok“. 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je potrebná. 	
MS SR 	K § 6 písm. g) 
K § 6 písm. g) – navrhujeme bodkočiarku nahradiť slovom „a“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K § 1 
K § 1 - navrhujeme slovo „ustanovuje“ nahradiť slovom „upravuje“, ďalej navrhujeme nahradiť slová „- podnikateľov“ slovami „oprávnených na podnikanie“ – uvedené žiadame nahradiť v celom texte návrhu zákona, nakoľko administratívnoprávne predpisy používajú v súvislosti so spôsobilým administratívne zodpovedným subjektom termín „fyzická osoba oprávnená na podnikanie“. Rovnako žiadame slová „ako aj“ nahradiť slovom „a“. V navrhovanom ust. § 1 žiadame rovnako vypustiť slovo „organizáciu“, nakoľko navrhovaný zákon vôbec neupravuje organizáciu orgánov štátnej správy, práve naopak výhradne iba ich pôsobnosť a činnosť – pre porovnanie dávame do pozornosti úpravu kompetenčného zákona č. 575/2001 Z. z. v platnom znení. Odôvodnenie: legislatívno-technická, gramaticko-logická a štylistická úprava.  	O 	N 	Navrhované zmeny nevylepšujú predložený návrh zákona. 	
MS SR 	K § 10 
K § 10 – navrhujeme slovo „styk“ nahradiť slovom „komunikáciu/výmenu informácií“. V ods. 3 je nevyhnutné nahradiť slovo „utvoriť“ slovom „vytvoriť“ – v tejto časti dávame predkladateľovi do pozornosti rovnako prípadnú potrebu prepojenia so Zákonníkom práce. 	O 	N 	Navrhované znenie je vhodnejšie než jeho navrhovaná zmena. 	
MS SR 	K § 3 
K § 3 – v rubrike nad paragrafom 3 žiadame vypustiť slová „Organizácia štátnej správy a...“ ako nadbytočné, nakoľko predmetné ustanovenia neupravujú organizáciu štátnej správy v zmysle napr. vnútornej organizácie činnosti, ale upravujú výhradne pôsobnosť a úlohy jednotlivých orgánov štátnej správy.  	O 	N 	Navrhované znenie je v poriadku, keďže okrem pôsobnosti orgánov štátnej správy sa ustanovuje aj ich organizácia (štruktúra) na úseku kritickej infraštruktúry. 	
MS SR 	K § 8 ods. 1 písm. c) 
K § 8 ods. 1 písm. c) – navrhujeme do dikcie na konci pripojiť slová „podľa osobitného predpisu“ s odkazom na Zákonník práce – ak predkladateľ bezpečnostný plán poníma ako akt so silou vnútorného predpisu, o ktorom by mal zamestnávateľ informovať svojich zamestnancov. Uvedené má nie zanedbateľné pracovnoprávne súvislosti a účinky. 	O 	N 	Navrhovaná zmena je nadbytočná. Prevádzkovateľ oboznámi svojich zamestnancov s bezpečnostným plánom podľa tohto zákona, a nie podľa Zákonníka práce. 	
MS SR 	K doložke o posúdení vplyvov  
K doložke o posúdení vplyvov – je podľa našej mienky prinajmenšom korektné uviesť, že navrhovaná úprava bude mať dopad na hospodárenie podnikateľskej sféry, nakoľko zakladá nove povinnosti a notifikačné obmedzenia pre výkon podnikateľskej činnosti, ktoré si okrem iného vyžiadajú dodatočné finančné výdavky. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 5 písm. j) 
K § 5 písm. j) – navrhujeme slovo „na“ nahradiť slovom „pre“. 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je žiaduca. 	
MS SR 	K § 8 ods. 1 
K § 8 ods. 1 – navrhujeme slovo „narušením“ nahradiť slovom „poškodením“ a v druhej vete žiadame slovo „je“ vložiť pred slovo „prevádzkovateľ“. 	O 	N 	Je potrebné dodržať právnu terminológiu v celom texte návrhu zákona. Slovo "narušenie" používa aj príslušná smernica, ktorá sa implementuje. 	
MS SR 	Všeobecne 
Návrh zákona považujeme v početných navrhovaných ustanoveniach za príliš všeobecný, ktorý nie je z tohto dôvodu podľa našej mienky plnohodnotným transpozičným výstupom. V tomto zmysle je nevyhnutné návrh zákona najmä formulačne precizovať a konkretizovať. Súčasťou predloženého materiálu nie je vôbec tabuľka zhody – z tohto dôvodu nie je možné vôbec vyhodnotiť spôsob a úroveň transpozície predmetnej smernice v reflexii dikcie navrhovaného zákona. Tabuľku zhody je nevyhnutné doplniť – v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	Tabuľka zhody bola súčasťou materiálu predloženého na medzirezortné pripomienkové konanie. 	
MS SR 	K § 6  
K § 6 – v úvodnej vete žiadame slovo „vo“ nahradiť slovami „v rámci“. 	O 	N 	Navrhované znenie je správnejšie a výstižnejšie. 	
MS SR 	K § 9 
K § 9 – v odseku 1 žiadame, aby predkladateľ bezpečnostný plán vymedzil náležite určito a uviedol taxatívny výpočet náležitostí, ktoré má obsahovať bezpečnostný plán, je neprípustné, aby rozširovanie náležitostí bolo ponechané na svojvôli štátneho orgánu; ďalej napríklad v ust. § 8 sa uvádza „precvičenie plánu“, ale § 9 nič v tejto súvislosti neupresňuje. Ak predkladateľ náležitosti nevymedzí taxatívne, navrhujeme, aby tieto vymedzil prinajmenšom vo vykonávacom právnom predpise, ktorý aj na tento účel vydá. Rovnako navrhujeme v ods. 1 nahradiť nelogickú konštrukciu „spôsob hrozby“ – konštrukciou „možná hrozba/ohrozenie“. 	O 	ČA 	Obsah bezpečnostného plánu sa ustanovuje taxatívnym spôsobom. 	
MS SR 	K § 6 písm. k) 
K § 6 písm. k) – žiadame, aby predkladateľ bližšie špecifikoval, príp. odkazom doplnil, čo rozumie plnením úloh vo veciach medzinárodnej spolupráce. 	O 	ČA 	Ide o rôzne úlohy vo veciach medzinárodnej spolupráce týkajúce sa kritickej infraštruktúry, ktoré nie je potrebné konkretizovať. Obdobnú úpravu problematiky medzinárodnej spolupráce na iných úsekoch správy obsahujú osobitné zákony. Predmetné ustanovenie však bolo spresnené. 	
MS SR 	K § 6 písm. d) a e) 
K § 6 písm. d) a e) – upozorňujeme predkladateľa, že nie je zrejmé, akú povahu majú mať záväzné pokyny prevádzkovateľovi, a rovnako či sa tento bude mať možnosť v prípade nesúhlasu s pokynmi brániť – uvedená konštrukcia pri súčasnej miere jej formulačnej určitosti môže v niektorých prípadoch implikovať aj neprimeraný zásah do výkonu práva slobodne podnikať; v tomto zmysle je nevyhnutné zakotviť procesný režim tohto postupu. Rovnako je podľa našej mienky v tomto zmysle potrebné precizovať kompetenciu ústredného orgánu, ktorá znie na vyjadrovanie sa k bezpečnostnému plánu a zvážiť spojene, resp. prepojenie ust. písm. d) a písm. e) cit. ustanovenia. 	O 	A 	 	
MS SR 	Dôvodová správa – všeobecná časť  
Dôvodová správa – všeobecná časť – v poslednom odseku navrhujeme slovo „právnej“ vypustiť a za slovo „doložky“ vložiť slovo „zlučiteľnosti“. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 11 
K § 11 – Navrhujeme v celom texte tohto ustanovenia aj v celom texte návrhu nahradiť slovo „citlivá“, nakoľko nie je vhodným legislatívno-normatívnym výrazom. Dávame na zváženie napr. používanie pojmu „podstatná/dôležitá informácia“. Rovnako žiadame, aby predkladateľ zachoval taxatívny výpočet skutočností, ktoré predstavujú „citlivú informáciu“ – nie je prípustné, aby predkladateľ na strane jednej túto povýšil na informáciu dôverného charakteru a na strane druhej, aby neustanovil presne, ktoré entity ju predstavujú. Osobitne predkladateľa upozorňujeme na možnú kolíziu a nesúlad ust. § 11 ods. 4 s ust. zákona č. 211/2000 Z. z., nakoľko pôsobnosť tohto môže byť vylúčená, resp. obmedzená výhradne výnimkami plynúcimi z jeho dikcie, tzn. samotný zákon obsahuje, výnimky, pri ktorých sa poskytovanie informácii obmedzí alebo vylúči – a „citlivá“ informácia podľa osobitného predpisu takúto výnimku nezakladá. Z tohto dôvodu je podľa našej mienky potrebné zvážiť aj novelizáciu zákona č. 211/2000 Z. z. 	O 	N 	Citlivá informácia o kritickej infraštruktúre je relevantný pojem príslušnej smernice. Citlivé informácie obdobne ako utajované skutočnosti nemožno uviesť taxatívnym spôsobom v právnom predpise, a preto ich budú určovať v rámci svojej pôsobnosti príslušné ministerstvá. Novelizácia zákona o slobode informácií nie je potrebná, keďže neverejnosť citlivej informácie vyplýva z právneho aktu Európskej únie, ktorý sa preberá. 	
MS SR 	K § 3 písm. g)  
K § 3 písm. g) – dávame na zváženie za slovo „vedie“ vložene slov „v súlade s osobitným predpisom“, pričom týmto predpisom máme na mysli zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorý v ust. § 26 zakotvuje registračnú povinnosť pre prevádzkovateľa informačného systému. V predmetnom ust. v jeho obidvoch bodoch 1. aj 2. ďalej žiadame aby predkladateľ zosúladil dikciu „vstup do likvidácie, vyhlásenie konkurzu alebo povolenie reštrukturalizácie“ s ust. § 9 ods. 3 Obchodného zákonníka, ktorý ustanovuje povinnosť podnikateľov uvádzať dodatok o ich súčasnom právnom stave. V tomto zmysle žiadame uvedené slová vypustiť a za slová „obchodné meno alebo názov“ v bode 1. a slová „obchodné meno“ v bode 2. vložiť slová „spolu s dodatkom označujúcim jeho súčasný právny stav“. Prípadne navrhujeme aj zapracovať odkaz na predmetné ustanovenie § 9 ods. 3 Obchodného zákonníka. 	O 	ČA 	Odkaz na zákon o ochrane osobných údajov nie je nevyhnutný. 	
SIS 	K § 12 a 13 
Navrhujeme vypustiť spoločný nadpis nad § 12 a 13, doplniť nadpis nad § 12 v znení „Priestupky“ a doplniť nadpis nad § 13 v znení „Iné správne delikty“. V prípade, že sa majú niektoré z ustanovení § 13 vzťahovať aj na priestupky, navrhujeme, aby boli tieto spoločné ustanovenia vzťahujúce sa na pokutu a jej ukladanie uvedené v novom § 14 alebo aby bolo v jednotlivých ustanoveniach § 13 špecifikované, na ktoré delikty sa vzťahujú. 

Odôvodnenie: 

Úpravu uvedených ustanovení navrhujeme z dôvodu väčšej jednoznačnosti pri posudzovaní, na ktoré delikty sa vzťahujú odseky 3 až 7 v § 13. Ak sa majú podľa zámeru predkladateľa vzťahovať len na iné správne delikty, je potrebné to bližšie špecifikovať. V prípade, že sa majú niektoré z týchto odsekov vzťahovať aj na priestupky, navrhujeme aby boli uvedené v novom paragrafe, ktorý bude spoločnou právnou úpravou ukladania sankcie pokuty pre priestupky i pre iné správne delikty. 
 	O 	ČA 	V § 12 a 13 sa uvádzajú nadpisy pod týmito paragrafmi. 	
SIS 	K § 9ods. 2 
Navrhujeme v § 9 ods. 2 doplniť za slová „technické zabezpečovacie prostriedky“ doplniť čiarku a slová „bezpečnostné prvky informačných systémov“. 

Odôvodnenie: 

Napriek tomu, že demonštratívnosť vymedzenia bezpečnostných opatrení na ochranu prvku nevylučuje, že medzi ne patria aj bezpečnostné prvky informačných systémov, považujeme za vhodné výslovne ich v tomto demonštratívnom výpočte uviesť. 
Podotýkame tiež, že niektoré pojmy uvedené v § 9 ods. 2 zodpovedajú pojmom podľa zákona č. 215/2004 Z. z., avšak terminologická previazanosť s týmto zákonom nie je dôsledne zachovaná vo vzťahu ku všetkým pojmom uvedeným v § 9 ods. 2, preto dávame na zváženie možnosť vymedziť definície všetkých bezpečnostných opatrení v § 2 s prípadným zohľadnením ich vymedzenia v zákone č. 215/2004 Z. z. 
 	O 	A 	 	
SIS 	K § 2 písm. h) v spojení s § 11 ods. 1 
Navrhujeme ustanovenie § 11 ods. 1 presunúť do § 2 písm. h) ako text za bodkočiarkou . 

Odôvodnenie: 

§ 2 písm. h) vymedzuje pojem citlivej informácie o ochrane kritickej infraštruktúry. § 11 ods. 1 ustanovuje, že sektorové kritériá a prierezové kritériá sú zo zákona citlivými informáciami tým, že ich demonštratívne uvádza vo vymedzení citlivej informácie. Podľa nášho návrhu je vhodnejšie vymedziť citlivú informáciu jej definíciou aj s uvedením kategórií informácií, ktoré sú citlivými informáciami priamo zo zákona, v jedinom ustanovení zákona, a to v § 2. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 	
Nafta 	K §5 písm. g) bod 1  
V §5 písm. g) bod 1 sa za slová „ predmet činnosti“, vkladá nasledovné znenie: „ významný z hľadiska zaradenia do sektoru“. 

Odôvodnenie: 

Javí sa ako nadbytočné uvádzať všetky predmety činnosti, ktoré nemajú význam z hľadiska určenia prvku. Navrhuje sa obmedziť predmet činnosti len na ten, ktorý je významný z hľadiska zaradenia do sektora a teda určenia prvku. 
 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je nevyhnutná, pretože uvedená skutočnosť vyplýva z obsahu a rozsahu navrhovaných evidenčných údajov v nadväznosti na prílohu, v ktorej sa ustanovujú sektory kritickej infraštruktúry, ako aj napríklad z § 9 ods. 2 písm. a) návrhu zákona. 	
Nafta 	K § 8 ods. 1 písm. a)  
V § 8 ods. 1 písm. a) navrhujeme vymazať slová „ najlepšiu dostupnú“. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu nejednoznačného znenia navrhujeme ponechať len pojem technológia, keďže nie je jasné čo sa považuje za najlepšiu dostupnú technológiu. Táto nie je definovaná. 
 	O 	A 	 	
Nafta 	K § 3 
V § 3 sa vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „ Orgány podľa odseku 1 pri výkone štátnej správy na úseku ochrany kritickej infraštruktúry dbajú na to, aby neprimerane nezaťažovali prevádzkovateľa“. 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa stanoviť povinnosť orgánov štátnej správy dbať na to, aby zbytočne administratívne nezaťažovali prevádzkovateľa, ak to nie je odôvodnené. napr. Aby v prípade, že príslušný orgán už danou informáciou disponuje, pretože mu ju prevádzkovateľ odovzdal na základe inej právnej povinnosti, tento nebude opätovne žiadať jej oznámenie. 
 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je potrebná. Orgány štátnej správy budú mať taxatívnym spôsobom vymedzené kompetencie tak, aby zbytočne nezaťažovali prevádzkovateľa. 	
Nafta 	K §5 písm. g) bod 2  
V §5 písm. g) bod 2 sa za slová „ predmet činnosti“, vkladá nasledovné znenie: „ významný z hľadiska zaradenia do sektoru“. 

Odôvodnenie: 

Javí sa ako nadbytočné uvádzať všetky predmety činnosti, ktoré nemajú význam z hľadiska určenia prvku. Navrhuje sa obmedziť predmet činnosti len na ten, ktorý je významný z hľadiska zaradenia do sektora a teda určenia prvku. 
 	O 	N 	Navrhovaná zmena nie je nevyhnutná vzhľadom na obsah a rozsah navrhovaných evidenčných údajov a v nadväznosti na prílohu, v ktorej sa ustanovujú jednotlivé sektory, ako aj vzhľadom na iné ustanovenia návrhu zákona, napríklad § 9 ods. 2 písm. a). 	
Nafta 	K §8 ods.1 písm. f) 
V §8 ods.1 písm. f) navrhujeme za slovo poskytnúť vložiť slová „ v nevyhnutnej miere“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme stanoviť, že prevádzkovateľ má povinnosť predkladať príslušné údaje len v nevyhnutnej miere, a to v záujme nevytvorenia nadbytočnej administratívnej záťaže na prevádzkovateľa. 
 	O 	N 	Rozsah nevyhnutnej miery vyplýva z navrhovaného textu. 	
Nafta 	K §5 písm. g) bod 1 
V §5 písm. g) bod 1 sa vymaže nasledovný text: „ meno, priezvisko a adresa trvalého pobytu štatutárneho orgánu alebo členov štatutárneho orgánu“ 

Odôvodnenie: 

Uvádzanie týchto údajov, ako aj následná povinnosť oznamovať ich prevádzkovateľom, by prestavovalo nadbytočnú administratívnu záťaž pre prevádzkovateľa. Uvádzanie týchto údajov sa javí ako nadbytočné aj z dôvodu vytvárania neodôvodnenej duplicity vo vzťahu k obchodnému registru, ktorý tieto údaje obsahuje. 
 	O 	N 	Uvedené údaje sú potrebné z hľadiska komplexnosti príslušnej evidencie. 	
Nafta 	K §8 ods. 1 písm. f), body 2. a 3. 
V §8 ods. 1 písm. f) navrhujeme vymazať body 2 a 3. Doterajší bod 4 sa označí ako bod 2. 

Odôvodnenie: 
Údaje, ktoré sú navrhované v bodoch 2 a 3 sú obsahom bezpečnostného plánu, ktorý je prevádzkovateľ povinný predkladať príslušnému orgánu. Stanovenie takejto povinnosti sa preto javí ako nadbytočné. 
 	O 	N 	Poskytovanie súčinnosti v daných veciach je nevyhnutné.  	
Nafta 	K §13 ods.2 písm. a) 
V §13 ods.2 písm. a) navrhujeme nahradiť sumu „100 000 eur“ sumou „ 10 000 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na nejednoznačné stanovenie povinností sa javí možnosť uložiť pokutu v tak veľkom rozmedzí ako neprimeraná. 
 	O 	ČA 	Výška sankcie bola primerane znížená. 	
Nafta 	K §6 písm. d)  
V §6 písm. d) navrhujeme vymazať slovo „záväzné“. 

Odôvodnenie: 

Úlohou orgánov štátnej správy v súlade s predloženým návrhom zákona je predovšetkým vypracovávať koncepcie a opatrenia na všeobecnej úrovni, kým úlohou prevádzkovateľov je vypracovať konkrétne bezpečnostné plány, na základe ktorých zabezpečuje následne ochranu prvku. Ústredný orgán sa k bezpečnostnému plánu vyjadruje. Preto sa dané znenie javí ako nadbytočné. 
 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 	
Nafta 	K §5 písm. g) bod 2  
V §5 písm. g) bod 2 sa vymaže nasledovný text: „ meno, priezvisko a adresa trvalého pobytu štatutárneho orgánu alebo členov štatutárneho orgánu“ 

Odôvodnenie: 

Uvádzanie týchto údajov, ako aj následná povinnosť oznamovať ich prevádzkovateľom, by prestavovalo nadbytočnú administratívnu záťaž pre prevádzkovateľa. Uvádzanie týchto údajov sa javí ako nadbytočné aj z dôvodu vytvárania neodôvodnenej duplicity vo vzťahu k obchodnému registru, ktorý tieto údaje obsahuje. 
 	O 	N 	Uvedené údaje sú potrebné z hľadiska komplexnosti príslušnej evidencie. 	
Nafta 	K §13 ods.2 písm. b) 
V §13 ods.2 písm. b) navrhujeme nahradiť sumu „2 000 000 eur“ sumou „ 20 000 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na nejednoznačné stanovenie povinností sa javí možnosť uložiť pokutu v tak veľkom rozmedzí ako neprimeraná. 
 	O 	ČA 	Výška sankcie bola primerane znížená. 	
Nafta 	K § 7 ods. 2  
V § 7 ods. 2 navrhujeme nahradiť spojku „alebo“ spojkou „a“. 

Odôvodnenie: 
Text zákona navrhujeme zosúladiť so znením smernice. 
 	O 	A 	 	
Nafta 	K §7 ods. 3  
V §7 ods. 3 navrhujeme nahradiť nasledovne: 
„ Za prvok európskej kritickej infraštruktúry sa určí prvok, ktorý spĺňa prierezové a sektorovo špecifické kritériá a tiež zodpovedá definíciám uvedeným v §2 písm. a) a f). 

Odôvodnenie: 
Text zákona navrhujeme zosúladiť so znením smernice. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené. 	
Verejnosť 	K §5 písm. g) bod 2 
V §5 písm. g) bod 2 sa za slová „ predmet činnosti“, vkladá nasledovné znenie: „ významný z hľadiska zaradenia do sektoru“. 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa uviesť len ten predmet činnosti, ktorý majú význam z hľadiska zaradenia do sektora a tým určenia prvku.  	O 	N 	Uvedená skutočnosť vyplýva z obsahu a rozsahu evidencie v spojení s prílohou týkajúcou sa sektorov kritickej infraštruktúry i z ďalších navrhovaných ustanovení, napríklad § 9 ods. 2 písm. a). 	
Verejnosť 	K §13 ods.2 písm. a) 
V §13 ods.2 písm. a) sa navrhuje nahradiť sumu „100 000 eur“ sumou „ 10 000 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na nejednoznačné a neurčité ustanovené povinnosti je navrhovaná výška pokút neprimeraná. 
 	O 	ČA 	Výška pokuty bola inak upravená. 	
Verejnosť 	k § 8 ods.1 písm a) 
V § 8 sa v ods. 1 vypúšťa písm. a) 

Odôvodnenie: 

Ustanovenie § 8 ods. 1 písm. a) v navrhovanom znení je nejednoznačné a neurčité. Pojem "najlepšia dostupná technológia" nie je kvantifikovateľný, rovnako ako otázka, kto má posudzovať či ide o takúto technológiu. Navrhované ustanovenie môže mať významný ekonomický dopad na dotknuté subjekty. Navrhované ustanovenie ide nad rámec Smernice Rady č. 2008/114/ES a prinajmenšom by malo byť upravené tak, že subjekty "zohľadňujú pri výstavbe prvku alebo jeho modernizácii použitie prostriedkov, ktoré môžu prispieť k ochrane prvku". 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo spresnené vypustením slov "najlepšie dostupnú", a to aj z dôvodu zamedzenia nepriaznivého ekonomického vplyvu na prevádzkovateľov prvkov kritickej infraštruktúry.  	
Verejnosť 	k § 8 
Za ods 3 § 8 sa vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 

"Ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy a jeho zamestnanci sú povinní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, ktoré sa dozvedeli pri výkone svojich právomocí podľa tohto zákona, zachovávať dôvernosť iinformácií, ktoré boli prevádzkovateľom označenéi ako dôverné alebo informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, priemyselného vlastníctva, duševného vlastníctva, osobných údajov a pod." 
 	O 	N 	Problematika sa dostatočným spôsobom rieši v súvislosti s citlivými informáciámi o kritickej infraštruktúre. 	
Verejnosť 	K §5 písm. g) bod 1 
V §5 písm. g) bod 1 sa za slová „ predmet činnosti“, vkladá nasledovné slovné spojenie: „ významný z hľadiska zaradenia do sektoru“. 

Odôvodnenie: 

Navrhuje sa uviesť len predmet činnosti, ktorý je významný z hľadiska zaradenie do sektora a teda určenia prvku. 
 	O 	N 	Uvedená skutočnosť vyplýva najmä z obsahu a rozsahu evidencie v spojení s prílohou o sektoroch, ako aj s niektorými ďalšími navrhovanými ustanoveniami, napríklad § 9 ods. 2 písm. a). 	
Verejnosť 	K §13 ods.2 písm. b) 
V §13 ods.2 písm. b) sa navrhuje nahradiť suma „2 000 000 eur“ sumou „ 20 000 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na nejednoznačné a neurčité ustanovenie povinností je výška pokuty neprimeraná. 

 	O 	ČA 	Výška pokuty bola inak upravená. 	
 	k § 8 ods. 1 písm. a) 
Pôvodné znenie: 

(1) Prevádzkovateľ je povinný ochraňovať prvok pred narušením alebo zničením. Na ten účel prevádzkovateľ je povinný 

a) uplatniť pri výstavbe prvku alebo jeho modernizácii najlepšiu dostupnú technológiu, ktorá umožňuje primeranú ochranu prvku, 

Navrhované znenie: 

(1) Prevádzkovateľ je povinný ochraňovať prvok pred narušením alebo zničením. Na ten účel prevádzkovateľ je povinný 

a) uplatniť pri výstavbe prvku alebo jeho modernizácii technológiu, ktorá umožňuje primeranú ochranu prvku, 

Odôvodnenie: 

Vzhľadom na skutočnosť, že pojem najlepšia dostupná technológia je pojmom neurčitým a jeho výklad v praxi by mohol spôsobovať problémy aj vzhľadom na možnosť udelenia sankcie, navrhujeme vypustiť z textu slovo „najlepšiu dostupnú“. Naviac týmto môže dôjsť k významnému finančnému dopadu na prevádzkovateľa, ktorý by mal mať možnosť túto zákonnú požiadavku premietnuť následne do taríf. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené bez slov "najlepšia dostupná technológia". 	
SPP 	§ 8 nový odsek 4 
Ustanovenie § 8 sa dopĺňa novým odsekom 4, ktorý znie: "ministerstvo, ústredný orgán a jeho zamestnanci sú povinní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli pri výkone právomocí podľa tohto zákona, a zachovávať dôvernosť informácií, ktoré prevádzkovatelia označili ako dôverné alebo informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, priemyselného vlastníctva, duševného vlastníctva, osobných údajov a pod." 
Odôvodnenie: V súlade s právami a právom chránenými záujmami dotknutých subjektov je nevyhnutné, aby bola zaručená ochrana informácií, ktoré tieto predložia na účely tohto zákona orgánom štátnej správy a ktoré tieto subjekty považujú za dôverné, obchodne citlivé informácie alebo predmet obchodného tajomstva a pod.  	Z 	ČA 	Problematiku rieši najmä § 12 ods. 2 návrhu zákona, ktorý sa vzťahuje aj na štátnych zamestnancov príslušných rezortov.  	
SPP 	§ 8 ods. 1 písm. a) 
V § 8 sa v ods. 1 vypúšťa písm. a). 
Odôvodnenie: Ustanovenie § 8 ods. 1 písm. a) v navrhovanom znení je nejednoznačné a vágne a, okrem iného, ohrozuje právnu istotu dotknutých subjektov. Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, čo sa rozumie pod "najlepšou dostupnou technológiou", kto má posudzovať či ide o takúto technológiu a na základe čoho a v neposlednom rade nie je v návrhu zákona, ani v jeho dôvodovej správe primeraným spôsobom toto ustanovenie odôvodnené. Okrem skutočnosti, že ustanovenie môže mať významný ekonomický dopad na dotknuté subjekty, ide nad rámec Smernice Rady č. 2008/114/ES, a bolo by pri najmenšom nevyhnutné upraviť ho tak, že dotknuté subjekty "zohľadňujú pri výstavbe prvku alebo jeho modernizácii použitie prostriedkov, ktoré môžu prispieť k ochrane prvku".  	Z 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo spresnené v intenciách pripomienky. 	
SPP 	§ 8 ods. 3  
Ustanovenie § 8 ods. 3 navrhujeme doplniť tak, aby sa povinnosť vypracovávať bezpečnostný plán podľa tohto zákona nevzťahovala ani na subjekty, ktoré havarijné alebo bezpečnostné plány vypracúvajú bez toho, aby im takúto povinnosť ukladal všeobecne záväzný právny predpis. 
Odôvodnenie: Takáto úprava je v súlade, okrem iného, s ustanovením článku 5 Smernice Rady č. 2008/114/ES, pričom zároveň dôjde k odstráneniu neadekvátneho zaťaženia dotknutých subjektov a nežiaducej duplicity. 	Z 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo rozšírené aj na iné bezpečnostné dokumenty než bezpečnostné plány. 	
SPP 	§ 13 ods. 2  
V § 13 ods. 2 sa slová "100 000 eur" nahrádzajú slovami "10 000 eur" a zároveň sa slová "2 000 000 eur" nahrádzajú slovami "20 000 eur". 
Odôvodnenie: Navrhovaná výška pokút je neprimeraná, a preto sa navrhuje zníženie ich hornej hranice tak, ako je uvedené vyššie. 
 	O 	ČA 	Výška sankcií za správne delikty bola upravená.