Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Ochrana kritickej infraštruktúry má zásadný význam pre vnútornú bezpečnosť Slovenskej republiky ako aj pre bezpečnosť ďalších členských štátov Európskej únie. Narušenie alebo zničenie kritickej infraštruktúry, jej časti alebo jednotlivého prvku môže mať za následok straty na ľudských životoch, vážne poškodenie zdravia ľudí, škody na majetku, znehodnotenie životného prostredia a dlhodobé narušenie dôvery verejnosti k štátnym orgánom a iným právnym subjektom zabezpečiť ochranu týchto relevantných hodnôt.

Cieľom návrhu zákona o kritickej infraštruktúre je v súlade s príslušnou smernicou Rady Európskej únie skvalitniť doterajšiu ochranu kritickej infraštruktúry, najmä voči silnejúcej hrozbe teroristických útokov. Na zabezpečenie tohto cieľa je potrebný právny nástroj vo forme zákona, ktorý má eliminovať slabé články v ochrane kritickej infraštruktúry a zároveň zabezpečiť najvhodnejší spôsob jej ochrany.

Navrhovaná zákonná úprava vychádza taktiež z Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsobe jej ochrany a obrany schválenej uznesením vlády č. 120/2007 a z Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike schváleného uznesením vlády č. 185/2008. V uznesení vlády prijatom k uvedenej koncepcii sa ukladá podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra v spolupráci s ministrami a predsedami ostatných ústredných orgánov štátnej správy pripraviť a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o kritickej infraštruktúre.

V obsahu predloženého návrhu zákona sa zohľadňuje skutočnosť, že niektorá strategicky významná infraštruktúra z hľadiska plnenia základných funkcií štátu je predmetom ochrany podľa platných právnych predpisov, napríklad na úseku obrany štátu obranná infraštruktúra podľa zákona o obrane Slovenskej republiky.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti návrh zákona predovšetkým

a) 	ustanovuje štruktúru a pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku kritickej infraštruktúry,
b) 	upravuje proces určovania prvkov kritickej infraštruktúry, ktorými budú najmä dôležité stavby z hľadiska riadneho hospodárskeho chodu štátu, niektoré z nich s cezhraničným významom, keďže ich narušenie alebo zničenie by malo závažné negatívne dôsledky aj mimo územia Slovenskej republiky,
c) 	vymedzuje úlohy právnických osôb, fyzických osôb – podnikateľov a fyzických osôb, ktorí ako prevádzkovatelia prvkov kritickej infraštruktúry budú mať priamu zodpovednosť za ich ochranu,
d) 	ustanovuje sektory kritickej infraštruktúry v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy, do ktorých sa zaraďujú jednotlivé prvky kritickej infraštruktúry,
e) 	rieši zodpovednostné správne (administratívnoprávne) vzťahy pri porušení tohto zákona.

Dopad návrhu zákona na verejné financie a iné relevantné sféry spoločenského života je uvedený v doložke vybraných vplyvov.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, súvisiacimi zákonmi, ktorými sú najmä zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi. Návrh zákona je taktiež v súlade s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, napríklad s Dohovorom o fyzickej ochrane jadrových materiálov (oznámenie MZV SR č. 329/2001 Z. z.).

Z doložky zlučiteľnosti a tabuľky zhody je zrejmé, že navrhovaná zákonná úprava je úplne zlučiteľná s právom Európskej únie vrátane smernice Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, ktorú je potrebné implementovať do právneho poriadku Slovenskej republiky.

DOLOŽKA VYBRANÝCH VPLYVOV

A.1. Názov materiálu: Návrh zákona o kritickej infraštruktúre
       Termín začatia a ukončenia predbežného pripomienkového konania:
03.08.2010 – 17.08.2010

A.2. Vplyvy:

	Pozitívne*	Žiadne*	Negatívne*	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy
	X		X	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?	X		X	
3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
– sociálnu exklúziu,
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť		X		
4. Vplyvy na životné prostredie		X		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	X			

A.3. Poznámky
Ochrana kritickej infraštruktúry má zásadný význam pre vnútornú bezpečnosť Slovenskej republiky ako aj pre bezpečnosť ďalších členských štátov Európskej únie. Narušenie alebo zničenie kritickej infraštruktúry, jej časti alebo jednotlivého prvku môže mať za následok straty na ľudských životoch, vážne poškodenie zdravia ľudí, škody na majetku, znehodnotenie životného prostredia a dlhodobé narušenie dôvery verejnosti k štátnym orgánom a iným právnym subjektom zabezpečiť ochranu týchto relevantných hodnôt.
Navrhovaná zákonná úprava je úplne zlučiteľná so smernicou Rady 2008/114/ES              z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, ktorá sa má implementovať do právneho poriadku Slovenskej republiky do 12. januára 2011.
Cieľom návrhu zákona o kritickej infraštruktúre je v súlade s príslušnou smernicou Rady Európskej únie skvalitniť doterajšiu ochranu kritickej infraštruktúry, najmä voči silnejúcej hrozbe teroristických útokov. Na zabezpečenie tohto cieľa je potrebný právny nástroj vo forme zákona, ktorý má eliminovať slabé články v ochrane kritickej infraštruktúry a zároveň zabezpečiť najvhodnejší spôsob jej ochrany.
Navrhovaná zákonná úprava vychádza taktiež z Koncepcie kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike a spôsobe jej ochrany a obrany schválenej uznesením vlády                č. 120/2007 a z Národného programu pre ochranu a obranu kritickej infraštruktúry v Slovenskej republike schváleného uznesením vlády č. 185/2008. V uznesení vlády prijatom k uvedenej koncepcii sa ukladá podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra v spolupráci s ministrami a predsedami ostatných ústredných orgánov štátnej správy pripraviť a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o kritickej infraštruktúre.
V obsahu predloženého návrhu zákona sa zohľadňuje skutočnosť, že niektorá strategicky významná infraštruktúra z hľadiska plnenia základných funkcií štátu je predmetom ochrany podľa platných právnych predpisov, napríklad na úseku obrany štátu obranná infraštruktúra podľa zákona o obrane Slovenskej republiky.
Schválenie návrhu zákona predpokladá dopad na štátny rozpočet v súvislosti so zriadením, prevádzkou a správou neverejného elektronického registra prvkov kritickej infraštruktúry, vytvorením a prevádzkou kontaktných miest na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, na pravidelné školenia a preškolenia odborníkov v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry na národnej a medzinárodnej úrovni. Tieto aktivity budú financované prostredníctvom medzirezortného programu – 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry.
Úpravou jednotného procesu identifikácie a ochrany prvkov (objektov) kritickej infraštruktúry prijatie návrhu zákona prispeje k zvýšeniu bezpečnosti obyvateľov Slovenskej republiky a k zachovaniu ich životnej úrovne.
Návrh zákona môže mať finančný vplyv na hospodársku činnosť právnych subjektov v súvislosti s plnením povinností prevádzkovateľov pri ochrane prvkov kritickej infraštruktúry. Nepredpokladá sa zásadný finančný dosah na hospodársku činnosť dotknutých subjektov. Tieto finančné náklady však v súčasnosti nemožno uviesť ani kvalifikovaným odhadom, pretože prvky kritickej infraštruktúry budú určené až po účinnosti zákona, pričom zrejme nebudú na rovnakej úrovni ochrany a ich ochrana bude vyplývať zo súčasného stavu ich ochrany, ktorý je taktiež na rozdielnej úrovni.

A.4. Alternatívne riešenia
Pre zabezpečenie plnenia úloh vyplývajúcich z návrhu zákona nie sú alternatívne riešenia.

A.5. Stanovisko gestorov
Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR súhlasí         s predloženou doložkou vybraných vplyvov bez pripomienok.

Ministerstvo financií SR súhlasí s predkladateľom, že predmetný materiál má vplyv              na informatizáciu spoločnosti, zároveň súhlasí s analýzou vplyvov na informatizáciu spoločnosti. Sekcia rozpočtovej politiky ministerstva súhlasí s predloženou doložkou vybraných vplyvov.

Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR súhlasí s predmetnou doložkou vybraných vplyvov bez pripomienok.

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v €)	
	r	r + 1	r + 2	r + 3	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho vplyv na štátny rozpočet	0	0	0	0	
z toho vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	0	55800	25800	25800	
v tom:
Ministerstvo vnútra SR
	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
	0	9300	4300	4300	
Min. pôdohospodárstva, živ. prostredia a regionálneho rozvoja SR
	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo financií SR
	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo zdravotníctva SR	0	9300	4300	4300	
z toho vplyv na štátny rozpočet	0	55800	25800	25800	
z toho vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Celková zamestnanosť (počet)	0	0	0	0	
zamestnanci v štátnej službe	0	0	0	0	
zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme	0	0	0	0	
iné skupiny zamestnancov (špecifikovať)	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0	55800	25800	25800	
v tom:
Ministerstvo vnútra SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	
Min. pôdohospodárstva, živ. prostredia a regionálneho rozvoja SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo financií SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	
Ministerstvo zdravotníctva SR / 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry	0	9300	4300	4300	

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v €)	
	r	r + 1	r + 2	r + 3	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	0	+55800	+25800	+25800	
z toho vplyv na štátny rozpočet	0	+55800	+25800	+25800	
financovanie zabezpečené v rozpočte	0	+55800	+25800	+25800	
ostatné zdroje financovania	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	0	0	0	

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov:
Prijatie návrhu zákona si vyžiada vytvoriť neverejný elektronický register prvkov kritickej infraštruktúry, vytvoriť kontaktné miesta na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, preškoliť odborníkov v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry na národnej a medzinárodnej úrovni a aktívne pôsobiť v medzinárodných organizáciách.

2.3. Popis a charakteristika návrhu

2.3.1. Popis návrhu:

Ochrana kritickej infraštruktúry má zásadný význam pre vnútornú bezpečnosť Slovenskej republiky ako aj pre bezpečnosť ďalších členských štátov Európskej únie. Narušenie alebo zničenie kritickej infraštruktúry, jej časti alebo jednotlivého prvku môže mať za následok straty na ľudských životoch, vážne poškodenie zdravia ľudí, škody na majetku, znehodnotenie životného prostredia a dlhodobé narušenie dôvery verejnosti k štátnym orgánom a iným právnym subjektom zabezpečiť ochranu týchto relevantných hodnôt.
Navrhovaná zákonná úprava je úplne zlučiteľná so smernicou Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, ktorú je potrebné implementovať do právneho poriadku Slovenskej republiky do 12. januára 2011.
Cieľom návrhu zákona o kritickej infraštruktúre je v súlade s príslušnou smernicou Rady Európskej únie skvalitniť doterajšiu ochranu kritickej infraštruktúry, najmä voči silnejúcej hrozbe teroristických útokov. Na zabezpečenie tohto cieľa je potrebný právny nástroj vo forme zákona, ktorý má eliminovať slabé články v ochrane kritickej infraštruktúry a zároveň zabezpečiť najvhodnejší spôsob jej ochrany.
V obsahu predloženého návrhu zákona sa zohľadňuje skutočnosť, že niektorá strategicky významná infraštruktúra z hľadiska plnenia základných funkcií štátu je predmetom ochrany podľa platných právnych predpisov, napríklad na úseku obrany štátu obranná infraštruktúra podľa zákona o obrane Slovenskej republiky.
Schválenie návrhu zákona predpokladá dopad na štátny rozpočet v súvislosti s predpokladaným vytvorením, prevádzkou a správou neverejného elektronického registra prvkov kritickej infraštruktúry, vytvorením a prevádzkou kontaktných miest na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, na pravidelné školenia a preškolenia odborníkov v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry na národnej a medzinárodnej úrovni. Tieto aktivity budú financované prostredníctvom medzirezortného programu – 0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry.
Schválenie návrhu zákona predpokladá aj pozitívny vplyv na príjmy štátneho rozpočtu z výnosov pokút. Nakoľko v súčasnej dobe nie je možné kvantifikovať množstvo finančných prostriedkov prijatých z pokút, nie je možné ani tento vplyv kvantifikovať v analýze vplyvov.
Úpravou jednotného procesu identifikácie a ochrany prvkov (objektov) kritickej infraštruktúry prijatie návrhu zákona prispeje k zvýšeniu bezpečnosti obyvateľov Slovenskej republiky a k zachovaniu ich životnej úrovne.

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu 2.3.2. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov:

Návrh zákona o kritickej infraštruktúre je novou úpravou na výkon činností niektorých dotknutých ústredných orgánov štátnej správy, ktoré doteraz nevykonávali. Jedná sa o činnosti smerom k EÚ v prípade prvkov, ktoré budú určené ako európska kritická infraštruktúra. Zároveň ide aj o činnosti, ktoré smerujú do vnútra štátu, smerom k prvkom kritickej infraštruktúry, ktoré budú identifikované v súlade so zákonom.

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Objem nových aktivít je značne rozsiahly. Ide o tieto základné aktivity:

1.) Ministerstvo vnútra SR
a) 	vypracúva v spolupráci s ústrednými orgánmi návrh koncepcie kritickej infraštruktúry, ktorý predkladá vláde,
b) 	koordinuje výkon štátnej správy uskutočňovaný ústrednými orgánmi,
c)	predkladá so svojím stanoviskom vláde návrh sektorových kritérií a európskych sektorových kritérií,
d)	vypracúva v spolupráci s ústrednými orgánmi návrh prierezových kritérií a európskych prierezových kritérií, ktorý predkladá vláde,
e) 	predkladá so svojím stanoviskom vláde návrh na určenie prvku a jeho zaradenie do sektora, ako aj návrh na vyradenie prvku zo sektora,
f) 	oznamuje príslušnému ústrednému orgánu rozhodnutie o určení prvku a zaradení prvku do sektora, ako aj rozhodnutie o vyradení prvku zo sektora,
g) 	vypracúva ako gestor v spolupráci s ústrednými orgánmi návrh medzirezortného programu kritickej infraštruktúry, ktorý predkladá vláde,
h) 	určuje v rámci svojej pôsobnosti rozsah citlivých informácií,
i) 	určuje osobu oprávnenú na oboznamovanie sa s citlivou informáciou (ďalej len „oprávnená osoba“),
j) 	spravuje v elektronickej forme neverejný centrálny register prvkov v rozsahu
1. 	názov ústredného orgánu, sektor, podsektor, obchodné meno alebo názov, sídlo, predmet činnosti, prvok, kontaktná osoba, dotknutý členský štát, meno, priezvisko a adresa trvalého pobytu štatutárneho orgánu alebo členov štatutárneho orgánu, identifikačné číslo organizácie, ak prevádzkovateľ je právnická osoba,
2. 	názov ústredného orgánu, sektor, podsektor, obchodné meno, miesto podnikania, predmet činnosti, prvok, kontaktná osoba, dotknutý členský štát, adresa trvalého pobytu, identifikačné číslo organizácie, ak prevádzkovateľ je fyzická osoba – podnikateľ; to sa vzťahuje aj na prevádzkovateľa, ktorý je fyzická osoba okrem obchodného mena a miesta podnikania,
k) 	kontroluje v spolupráci s príslušným ústredným orgánom plnenie povinností prevádzkovateľa prvku európskej kritickej infraštruktúry,
l) 	je kontaktným miestom na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry, ktoré najmä
1. 	koordinuje s dotknutým členským štátom a Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) záležitosti týkajúce sa ochrany prvku európskej kritickej infraštruktúry,
2. 	zúčastňuje sa spolu s príslušným ústredným orgánom rokovania s príslušným orgánom dotknutého členského štátu pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
3. 	môže požiadať Komisiu o pomoc pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
4. 	informuje dotknutý členský štát o určení prvku európskej kritickej infraštruktúry a o dôvode tohto určenia,
5. 	môže požiadať Komisiu o súčinnosť pri zabezpečení účasti Slovenskej republiky na rokovaní s iným členským štátom Európskej únie pri určovaní európskej kritickej infraštruktúry na jeho území, ak jej narušenie alebo zničenie by malo závažné nepriaznivé dôsledky v Slovenskej republike a Slovenská republika nebola týmto štátom takto identifikovaná,
6. 	informuje Komisiu o predĺžení lehoty na zavedenie bezpečnostného plánu prevádzkovateľa (ďalej len „bezpečnostný plán“) prvku európskej kritickej infraštruktúry,
7. 	informuje raz za rok Komisiu o počte prvkov európskej kritickej infraštruktúry podľa sektorov a o počte dotknutých členských štátov,
8. 	predkladá raz za dva roky Komisii správu o rizikách, hrozbách a zraniteľných miestach v sektoroch, v ktorých sú prvky európskej kritickej infraštruktúry,
9. 	informuje dotknutý členský štát o vyradení prvku európskej kritickej infraštruktúry zo sektora a o dôvode tohto vyradenia,
m)	môže spolupracovať v rozsahu svojej pôsobnosti s obdobnou inštitúciou so sídlom v zahraničí.

2.) Ústredný orgán
a)	vypracúva návrh sektorových kritérií a európskych sektorových kritérií, ktorý predkladá ministerstvu,
b) 	uplatňuje postup podľa § 8 a vypracúva návrh na určenie prvku a jeho zaradenie do sektora, ako aj návrh na vyradenie prvku zo sektora, ktoré predkladá ministerstvu,
c) 	oznamuje prevádzkovateľovi rozhodnutie o určení prvku a zaradení prvku do sektora, ako aj rozhodnutie o vyradení prvku zo sektora,
d) 	prehodnocuje priebežne prvok podľa sektorových kritérií a prierezových kritérií a prvok európskej kritickej infraštruktúry podľa európskych sektorových kritérií a európskych prierezových kritérií,
e) 	vypracúva analýzu rizík sektora a jej aktualizáciu, ktorú predkladá ministerstvu,
f) 	vyjadruje sa písomne k bezpečnostnému plánu a jeho aktualizácii; oznamuje ministerstvu predĺženie lehoty na zavedenie bezpečnostného plánu,
g) 	určuje v spolupráci s prevádzkovateľom rozsah citlivých informácií,
h) 	určuje oprávnenú osobu,
i) 	spravuje v elektronickej forme neverejný register prvkov v rozsahu podľa § 5 písm. j); oznamuje ministerstvu zmeny údajov v registri,
j) 	vypracúva zameranie kontrolnej činnosti a kontroluje plnenie povinností prevádzkovateľa,
k) 	predkladá ministerstvu súhrnnú správu o kontrole prevádzkovateľov do 31. marca nasledujúceho roku za predchádzajúci kalendárny rok,
l) 	prejednáva priestupky a iné správne delikty,
m)	môže spolupracovať v rozsahu svojej pôsobnosti s obdobnou inštitúciou so sídlom v zahraničí.

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Pre jednotlivé výpočty sa vychádzalo z týchto údajov:
– v prvom roku účinnosti sa počíta
a)	s vytvorením a prevádzkou kontaktných miest na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, teda nákup vybavenia, ako je nábytok, výpočtová technika a kancelárske potreby,
b)	s vytvorením, prevádzkou a správou neverejného elektronického registra prvkov kritickej infraštruktúry,
c)	na pravidelné školenia a preškolenia odborníkov v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry na národnej a medzinárodnej úrovni,

– v ostatných rokoch účinnosti sa počíta
a)	s prevádzkou kontaktných miest na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, teda nákup kancelárskych potrieb,
b)	s prevádzkou a správou neverejného elektronického registra prvkov kritickej infraštruktúry,
c)	na pravidelné školenia a preškolenia odborníkov v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry na národnej a medzinárodnej úrovni.

Tabuľka č. 4 
Príjmy (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Daňové príjmy (100)1					 	
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1					 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom					 	
1 – príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Tabuľka č. 5 – Ministerstvo vnútra SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
  Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
  Bežné transfery (640)2					 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
  Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	

Tabuľka č. 5 – Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	

Tabuľka č. 5 – Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	
Tabuľka č. 5 – Ministerstvo pôdohospodárstva, živ. prostredia a regionálneho rozvoja SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	

Tabuľka č. 5 – Ministerstvo financií SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	
Tabuľka č. 5 – Ministerstvo zdravotníctva SR/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	9300	4300	4300	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
2000
3000
300
2000
2000	

300
2000
2000	

300
2000
2000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	9300	4300	4300	 	

Tabuľka č. 5 – Súhrnná tabuľka za všetky ministerstvá/0AS01 – Ochrana kritickej infraštruktúry
Výdavky (v €)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)	0	55800	25800	25800	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
Tovary a služby (630)2
633001   interierové vybavenie  
633002   výpočtová technika  
633006  všeobecný materiál (kanc. potreby, kanc. papier atď)
637 001 Školenia, kurzy, semináre, porady
631 002 Zahraničné cestovné náhrady                                                        	
0
0
0
0
0	
12000
18000
1800
12000
12000	

1800
12000
12000	

1800
12000
12000	 	
Bežné transfery (640)2					 	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	55800	25800	25800	 	
																                 Tabuľka č. 6
Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Počet zamestnancov					 	
 - štátna služba (príslušníci policajného zboru, štátna služba, hasiči)	 	 	 		 	
 - zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme	 	 	 	 	 	
 - iné skupiny zamestnancov (špecifikovať)	 	 	 	 	 	
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)					 	
 - štátna služba	 	 		 	 	
 - zamestnanci vo verejnom záujme	 	 	 	 	 	
 - iné skupiny zamestnancov (špecifikovať)	 	 	 	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)					 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)					 	
 - štátna služba					 	
 - zamestnanci vo verejnom záujme					 	
 - iné skupiny zamestnancov (špecifikovať)					 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)					 	
 - štátna služba					 	
 - zamestnanci vo verejnom záujme					 	
 - iné skupiny zamestnancov (špecifikovať)					 	
						
Poznámky:						
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka.		
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu štátna služba a odmeňovanie zamestnancov pri výkone                                 práce vo verejnom záujme predstavuje 34,95 %, pre príslušníkov policajného zboru, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane Horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci 35,2 %.	
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“.				

Vplyvy na podnikateľské prostredie
Vplyvy na podnikateľské prostredie	
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?
	Podnikateľské subjekty, ktoré budú predmetným zákonom ovplyvnené, nie je možné v súčasnej dobe definovať. Samotný zákon ukladá ústredným orgánom a ministerstvu vnútra navrhnúť sektorové a prierezové kritériá na určenie prvkov kritickej infraštruktúry. Tento návrh ministerstvo vnútra predloží vláde do 31. mája 2011. Kritériá bude schvaľovať vláda. Na základe týchto kritérií sa uskutoční proces určovania prvkov kritickej infraštruktúry, ktorý bude ukončený do 31. októbra 2011, kedy ministerstvo vnútra predloží na schválenie vláde návrh na určenie prvkov a ich zaradenie do sektorov. Už teraz možno konštatovať, že ako prvky nebudú určené všetky podnikateľské subjekty. Pôjde iba o podnikateľské subjekty, ktorých narušenie alebo zničenie by malo podľa sektorových a prierezových kritérií závažné nepriaznivé dôsledky na uskutočňovanie hospodárskej a sociálnej funkcie štátu, a tým na kvalitu života obyvateľov z hľadiska ochrany ich života, zdravia, bezpečnosti, majetku, ako aj životného prostredia.	
3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?

	Na základe konštatovania v odseku 3.1. tejto tabuľky nie je možné určiť rozsah nákladov, ktoré budú musieť jednotlivé podnikateľské subjekty vynaložiť. Tieto finančné náklady v súčasnosti nemožno uviesť ani kvalifikovaným odhadom, pretože prvky kritickej infraštruktúry budú určené až po účinnosti zákona, pričom zrejme nebudú na rovnakej úrovni ochrany a ich ochrana bude vyplývať zo súčasného stavu ich ochrany, ktorý je taktiež na rozdielnej úrovni. Prevádzkovatelia budú povinný zabezpečiť nasledovné opatrenia, ktoré si môžu vyžiadať finančné náklady
a) zabezpečiť ochranu prvku – nové náklady nie je možné určiť. Možno však konštatovať, že podnikateľské subjekty, ktoré budú určené ako prvky už majú v súčasnej dobe zabezpečený určitý stupeň ochrany,
b) zaviesť bezpečnostný plán prevádzkovateľa
 – vypracovanie tohto plánu si môže vyžiadať určité náklady. Počiatočná situácia u prevádzkovateľov je však opäť rozdielna, nakoľko prevádzkovatelia, ktorí vypracúvajú havarijný plán alebo obdobný bezpečnostný dokument nebudú vypracúvať bezpečnostný plán (§ 9 ods.3 návrhu zákona),
c) určiť oprávnenú osobu, ktorá je zároveň kontaktnou osobou, ak ide o prvok európskej KI – v tomto prípade taktiež závisí od rozhodnutia podnikateľského subjektu. Touto osobou môže byť súčasný zamestnanec. Prevádzkovateľ sa však môže rozhodnúť, že na plnenie úloh a opatrení ochrany kritickej infraštruktúry vytvorí nové pracovné miesto. Návrh zákona taxatívne neurčuje prevádzkovateľovi takéto pracovné miesto vytvoriť.	
3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?
	Pre určenie výšky administratívnych nákladov platí to, čo je vyššie uvedené.	
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu)?
	Pripravovaný návrh nijakým spôsobom neovplyvní fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu.	
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?
	Splnenie opatrení určených v návrhu zákona bude mať pre podnikateľské subjekty jednoznačný prínos. Bude skvalitnená ochrana a bezpečnosť týchto subjektov, a tým aj ochrana ich majetku. Úpravou jednotného procesu identifikácie prvkov kritickej infraštruktúry sa zdokonalí bezpečnosť najdôležitejšej hospodárskej infraštruktúry.
Ďalším dôsledkom zvýšenia stupňa ochrany a odolnosti subjektu je vlastne zníženie výdavkov na odstránenie prípadných následkov narušenia prvku mimoriadnou udalosťou.	

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti

Budovanie základných pilierov informatizácie		
Obsah		
6.1. Rozširujú alebo inovujú sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)	Podľa § 5 písm. j) Ministerstvo vnútra SR spravuje v elektronickej forme neverejný centrálny register prvkov. Pôjde o databázu prvkov KI. Databáza bude obsahovať údaje uvedené v §5 písm. j) bodoch 1 a 2. Ústredné orgány štátnej správy budú spravovať register prvkov KI za sektor vo svojej pôsobnosti.	
6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie.	
Ľudia		
6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o informačno-komunikačnej technológii?
(Uveďte spôsob, napríklad:  projekty, školenia.)	Nie.

	
6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)	Nie.	
6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a informačno-komunikačnej technológii?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)	Nie.	
6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)	Nie.	
Infraštruktúra		
6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)	Návrhom zákona sa zavádza informačný systém evidencie prvkov kritickej infraštruktúry na báze softvéru MS Windows Excel.	
6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Nie.	
6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Nie.	
6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie. Informačný systém evidencie prvkov kritickej infraštruktúry na úrovni  Ministerstva vnútra SR a ústredných orgánov štátnej správy nebude on-line prepojený.	
6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť informačnej technológie?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany informačnej technológie.)	Návrhom zákona sa jednoznačne zvyšuje bezpečnosť informačných technológií. Informačné a komunikačné technológie sú podľa prílohy č. 3 návrhu zákona sektorom kritickej infraštruktúry a podsektor tvoria informačné systémy a siete a ďalším podsektorom je internet. Samotný návrh zákona vytvára legislatívne prostredie pre samotnú identifikáciu ako aj pre skvalitnenie ochrany prvkov kritickej infraštruktúry v tomto sektore.	
6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)	Prijatie návrhu zákona si vyžiada rozšírenie technickej infraštruktúry vytvorením, prevádzkou a správou neverejného elektronického registra prvkov kritickej infraštruktúry, vytvorením a prevádzkou kontaktných miest na príslušných orgánoch štátnej správy na ochranu prvkov kritickej infraštruktúry, zvýšenie počtu osobných počítačov, kabeláže, serverov a periférnych zariadení.	
Riadenie procesu informatizácie		
6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie? 
(Uveďte popis zmien.)	Áno. Rozširuje sa agenda riadenia informatizácie v súvislosti s kritickými informačnými systémami.	
Financovanie procesu informatizácie		
6.14. Vyžaduje si proces informatizácie finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)	Finančné náklady, ktoré budú potrebné na zabezpečenie informatizácie sú vyjadrené v tejto doložke.	
Legislatívne prostredie procesu informatizácie		
6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)	Nie.	

Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu
s právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu: vládny návrh zákona o kritickej infraštruktúre

3. Problematika návrhu právneho predpisu:

a) je upravená v práve Európskej únie

primárnom
Počnúc 1. decembrom 2009 v dôsledku vstupu do účinnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, je problematika návrhu právneho predpisu upravená v Zmluve o fungovaní Európskej únie, hlava XXIII.

sekundárnom
Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ, L 345, 23.12.2008)

b) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie alebo Všeobecného súdu.

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii:

a) lehota na prebratie smernice alebo rámcového rozhodnutia podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov alebo lehota na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia z nich vyplývajúca

do 12. januára 2011

b) informácia o konaní začatom proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (od 1.12.2009 čl. 258 až 261 Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

bezpredmetné

c) informácia o právnych predpisoch, v ktorých sú preberané smernice alebo rámcové rozhodnutia už prebraté spolu s uvedením rozsahu tohto prebratia

bezpredmetné

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:
úplný

6. Gestor a spolupracujúce rezorty:
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (gestor),
Ministerstvo hospodárstva a výstavby Slovenskej republiky,
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

TABUĽKA  ZHODY
návrhu zákona s právom Európskej únie

smernica Rady 2008/114/ES
z 8. decembra 2008
o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (text s významom pre EHP)	Návrh zákona o kritickej infraštruktúre
	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok (Č, O, V, P)	Text	Spôsob transpozície	Číslo	Článok(Č, §, O, V, P)	Text	Zhoda	Poznámky	
Č:1	Touto smernicou sa ustanovuje postup identifikácie a označenia európskych kritických infraštruktúr (ECI) a spoločný prístup k zhodnoteniu potreby zlepšiť ochranu týchto infraštruktúr s cieľom prispieť k ochrane obyvateľov.	n.a.				n.a.		
Č:2, P:a)	Na účely tejto smernice:
a) "kritická infraštruktúra" je zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorá je nevyhnutná pre zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, ochrany, bezpečnosti, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska, a ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie;

	N		§:2, P:a) až c)	Na účely tohto zákona sa rozumie
a) prvkom kritickej infraštruktúry (ďalej len „prvok“) najmä inžinierska stavba, služba vo verejnom záujme a informačný systém v sektore kritickej infraštruktúry, ktorých narušenie alebo zničenie by malo podľa sektorových kritérií a prierezových kritérií závažné nepriaznivé dôsledky na uskutočňovanie hospodárskej a sociálnej funkcie štátu, a tým na kvalitu života obyvateľov z hľadiska ochrany ich života, zdravia, bezpečnosti, majetku, ako aj životného prostredia,
b) sektorom kritickej infraštruktúry (ďalej len „sektor“) časť kritickej infraštruktúry, do ktorej sa zaraďujú prvky; sektor môže obsahovať jeden alebo viac podsektorov kritickej infraštruktúry (ďalej len „podsektor“),
c) kritickou infraštruktúrou systém, ktorý sa člení na sektory a prvky,
	Ú		
Č:2, P:b)	"európska kritická infraštruktúra" alebo "ECI" je kritická infraštruktúra nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorej narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky minimálne v dvoch členských štátoch. Závažnosť dôsledkov sa posudzuje podľa prierezových kritérií. Toto zahŕňa účinky vyplývajúce z medzisektorových závislostí od iných typov infraštruktúry;	N		§:2, P:f)	prvkom európskej kritickej infraštruktúry najmä inžinierska stavba, služba vo verejnom záujme a informačný systém v sektore, ktorých narušenie alebo zničenie by malo podľa európskych sektorových kritérií a európskych prierezových kritérií závažné nepriaznivé dôsledky uvedené v písmene a) v Slovenskej republike a aspoň v jednom ďalšom členskom štáte Európskej únie (ďalej len „dotknutý členský štát“),	Ú		
Č:2, P:c)	"analýza rizík" je zváženie relevantných scenárov hrozieb s cieľom posúdiť zraniteľné miesta a potenciálny vplyv narušenia alebo zničenia kritickej infraštruktúry;	N		§:2, P:j)	analýzou rizík sektora dokument, ktorý obsahuje posúdenie hrozby narušenia alebo zničenia sektora, jeho zraniteľné miesta, ako aj predpokladané dôsledky narušenia alebo zničenia sektora,	Ú		
Č:2, P:d)	"citlivé informácie o ochrane kritickej infraštruktúry" sú skutočnosti o kritickej infraštruktúre, ktoré by sa v prípade zverejnenia mohli použiť na naplánovanie a vykonanie činnosti s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie zariadení kritickej infraštruktúry;	N		§:2, P:k)	citlivou informáciou o kritickej infraštruktúre (ďalej len „citlivá informácia“) neverejná informácia, ktorej zverejnenie by sa mohlo zneužiť na činnosť smerujúcu k narušeniu alebo zničeniu prvku,	Ú		
Č:2, P:e)	"ochrana" znamená všetky činnosti, ktorých cieľom je zaručiť funkčnosť, kontinuitu a integritu kritickej infraštruktúry s cieľom odvrátiť, zmierniť a neutralizovať hrozbu, riziko alebo zraniteľné miesto;	N		§:2, P:i)	ochranou prvku zabezpečenie funkčnosti, integrity a kontinuity činnosti prvku s cieľom predísť, odvrátiť alebo zmierniť hrozbu jeho narušenia alebo zničenia,	Ú		
Č:2, P:f)	"vlastníci/prevádzkovatelia ECI" sú subjekty zodpovedné za investície alebo každodennú prevádzku a investície do konkrétnej zložky, systému alebo jeho časti označené ako ECI podľa tejto smernice.	N		§:2, P:l)	prevádzkovateľom právnická osoba, fyzická osoba – podnikateľ alebo fyzická osoba, ktorá je vlastníkom alebo správcom prvku,	Ú		
Č:3, O:1	Každý členský štát identifikuje podľa postupu uvedeného v prílohe III potenciálne ECI, ktoré spĺňajú prierezové a sektorovo špecifické kritériá a tiež zodpovedajú definíciám uvedeným v článku 2 písm. a) a b).
Komisia môže členským štátom na požiadanie pomôcť identifikovať potenciálne ECI.
Komisia môže upriamiť pozornosť príslušných členských štátov na existenciu potenciálnej kritickej infraštruktúry, ktorá sa môže považovať za spĺňajúcu požiadavky na označenie za ECI.
Každý členský štát a Komisia pokračujú v procese identifikácie potenciálnych ECI.			§:8, O:3 až 6, 

Príloha 3	(3) Prvok európskej kritickej infraštruktúry sa určuje podľa európskych sektorových kritérií a európskych prierezových kritérií.

(4) Na určenie prvku európskej kritickej infraštruktúry sa vyžaduje splnenie aspoň jedného európskeho sektorového kritéria a aspoň jedného európskeho prierezového kritéria.

(5) Prvok európskej kritickej infraštruktúry možno určiť len po dohode s príslušným orgánom dotknutého členského štátu.

(6) Postup podľa etáp pri určovaní prvku a prvku európskej kritickej infraštruktúry je uvedený v prílohe č. 1.

Opis Prílohy 3:
V tabuľke sú priradené sektorom kritickej infraštruktúry ústredné orgány štátnej správy zodpovedné v zmysle zákona. Celkom je identifikovaných 8 sektorov vrátane troch sektorov uvedených v smernici 2008/114/ES.	Ú		
Č:3, O:2	Medzi prierezové kritériá uvedené v odseku 1 patria:
a) kritérium straty na životoch (posudzované v zmysle možného počtu mŕtvych alebo zranených osôb);
b) kritérium hospodárskeho vplyvu (posudzované v zmysle závažnosti hospodárskych strát a/alebo zhoršenia výrobkov alebo služieb; zahŕňa aj potenciálny vplyv na životné prostredie);
c) kritérium vplyvu na verejnosť (posudzované v zmysle vplyvu na dôveru obyvateľstva, fyzického utrpenia a narušenia každodenného života; zahŕňa aj stratu základných služieb).
Pri určovaní prahov prierezových kritérií sa vychádza zo závažnosti dôsledkov narušenia alebo zničenia určitej infraštruktúry. Presné prahy prierezových kritérií určia v každom jednotlivom prípade členské štáty, ktorých sa konkrétna kritická infraštruktúra týka. Každý členský štát každoročne informuje Komisiu o počte infraštruktúr v každom sektore, v súvislosti s ktorými sa viedli diskusie o prahoch prierezových kritérií.
Pri sektorovo špecifických kritériách sa zohľadňujú charakteristiky jednotlivých sektorov ECI.
Komisia spolu s členskými štátmi vypracuje usmernenia na uplatňovanie prierezových a sektorovo špecifických kritérií a približné prahy, ktoré by sa mali uplatňovať pri identifikácií ECI. Kritériá sa utaja. Používanie týchto usmernení je pre členské štáty dobrovoľné.	N		§:7, O:2

	Prierezové kritériá a európske prierezové kritériá sa ustanovujú podľa predpokladaného
a) počtu ohrozených osôb, z toho usmrtených osôb a zranených osôb,
b) hospodárskeho vplyvu, ktorým je rozsah
1. hospodárskych strát,
2. zhoršenie kvality tovaru,
3. zhoršenie kvality poskytovania služby vo verejnom záujme,
4. negatívneho vplyvu na životné prostredie,
c) vplyvu na obyvateľov, ktorým je narušenie kvality života obyvateľov z hľadiska
1. závažnosti výpadku dodávky tovaru a času jej obnovy,
2. závažnosti výpadku poskytovania služby vo verejnom záujme a času jeho obnovy,
3. dostupnosti náhrady dodávky tovaru,
4. dostupnosti náhrady poskytovania služby vo verejnom záujme.
	Ú		
Č:3, O:3	Na účely vykonávania tejto smernice sa použijú sektory energetiky a dopravy. Podsektory sú identifikované v prílohe I.
Na účely vykonávania tejto smernice možno identifikovať ďalšie sektory, ak sa to v súvislosti s preskúmaním tejto smernice ustanoveným v článku 11 považuje za vhodné. Uprednostní sa sektor ICT.	O		Príloha 3	Opis Prílohy 3:
V tabuľke sú priradené sektorom kritickej infraštruktúry ústredné orgány štátnej správy zodpovedné v zmysle zákona. Celkom je identifikovaných 8 sektorov vrátane troch sektorov uvedených v smernici 2008/114/ES (doprava, energetika, elektronické komunikácie).	Ú		
Č:4, O:1	Každý členský štát informuje ostatné členské štáty, na ktoré môže mať potenciálna ECI závažný vplyv, o jej identifikácii a dôvodoch jej označenia za potenciálnu ECI.	N		§:5, P:l), P:1, 2	Ministerstvo na úseku kritickej infraštruktúry
l) je kontaktným miestom na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry, ktoré najmä
1. koordinuje s dotknutým členským štátom a Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) záležitosti týkajúce sa ochrany prvku európskej kritickej infraštruktúry,
2. zúčastňuje sa spolu s príslušným ústredným orgánom rokovania s príslušným orgánom dotknutého členského štátu pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
4. informuje dotknutý členský štát o určení prvku európskej kritickej infraštruktúry a o dôvode tohto určenia,	Ú		
Č:4, O:2	Každý členský štát, na území ktorého sa nachádza potenciálna ECI, sa zapojí do dvojstranných a/alebo viacstranných rokovaní s ostatnými členskými štátmi, ktoré môžu byť výrazne ovplyvnené potenciálnou ECI. Komisia sa môže zúčastniť na týchto rokovaniach, nemá však prístup k podrobným informáciám, ktoré by umožnili jednoznačnú identifikáciu konkrétnej infraštruktúry.

Členský štát, ktorý má dôvod sa domnievať, že môže byť závažne ovplyvnený potenciálnou ECI, ale nebol za takýto štát identifikovaný členským štátom, na ktorého území sa nachádza potenciálna ECI, môže oznámiť Komisii svoje želanie zapojiť sa do dvojstranných a/alebo viacstranných rokovaní o tejto otázke. Komisia bezodkladne toto želanie oznámi členskému štátu, na ktorého území sa nachádza potenciálna ECI, a vyvíja úsilie na uľahčenie dohody medzi stranami.
	N		§:5, P:i), P:1, 2	(Ministerstvo) je kontaktným miestom na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry, ktoré najmä
1. koordinuje s dotknutými členskými štátmi a Európskou komisiou opatrenia týkajúce sa ochrany prvkov európskej kritickej infraštruktúry,
2. zúčastňuje sa spolu s príslušným ústredným orgánom rokovania s príslušným orgánom dotknutého členského štátu pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
	Ú		
Č:4, O:3	Členský štát, na ktorého území sa nachádza potenciálna ECI, ju označí za ECI po dohode medzi ním a členskými štátmi, ktoré ňou môžu byť výrazne ovplyvnené.
Je potrebný súhlas členského štátu, na ktorého území sa nachádza infraštruktúra, ktorá sa má označiť za ECI.	N		§:8, O:5	Prvok európskej kritickej infraštruktúry možno určiť len po dohode s príslušným orgánom dotknutého členského štátu.	Ú		
Č:4, O:4	Členský štát, na ktorého území sa nachádza označená ECI, každoročne informuje Komisiu o počte označených ECI v každom sektore a o počte členských štátov závislých od každej označenej ECI. Identitu ECI poznajú len tie členské štáty, ktoré ňou môžu byť výrazne ovplyvnené.	N		§:5, P:l), P:7	(Ministerstvo) informuje raz za rok Európsku komisiu o počte prvkov európskej kritickej infraštruktúry podľa sektorov a o počte dotknutých členských štátov.	Ú		
Č:4, O:5	Členské štáty, na území ktorých sa nachádza ECI, informujú vlastníka/prevádzkovateľa dotknutej infraštruktúry o jej označení za ECI. Informácia o označení infraštruktúry za ECI sa utají na príslušnej úrovni.	N		§:6, P:c)	Ústredný orgán na úseku kritickej infraštruktúry v sektore vo svojej pôsobnosti
c) oznamuje prevádzkovateľovi rozhodnutie o určení prvku a zaradení prvku do sektora, ako aj rozhodnutie o vyradení prvku zo sektora,	Ú		
Č:4, O:6	Proces identifikácie a označovania ECI podľa článku 3 a tohto článku sa ukončí do 12. januára 2011 a pravidelne sa prehodnocuje.			§:17, O:1 až 5	(1) Ústredný orgán predloží ministerstvu návrh sektorových kritérií do 31. marca 2011.
(2) Ministerstvo predloží vláde návrh sektorových kritérií a prierezových kritérií do 31. mája 2011.
(3) Ústredný orgán predloží ministerstvu návrh na určenie prvku a jeho zaradenie do sektora do 31. augusta 2011.
(4) Ministerstvo predloží vláde návrh na určenie prvkov a ich zaradenie do sektorov do 31. októbra 2011.
(5) Ústredný orgán predloží ministerstvu analýzu rizík sektora do 31. októbra 2012.	Č		
Č:5, O:1	V postupe pri vypracovaní bezpečnostného plánu prevádzkovateľa (OSP) sa identifikujú zložky kritickej infraštruktúry ECI a bezpečnostné riešenia, ktoré existujú alebo sa zavádzajú na ich ochranu. Minimálny obsah postupu pri vypracovaní OSP pre ECI je stanovený v prílohe II.	N		§:10, O:1 až 3	(1) Bezpečnostný plán obsahuje popis možných spôsobov hrozby narušenia alebo zničenia prvku, zraniteľné miesta prvku a bezpečnostné opatrenia na jeho ochranu.
(2) Bezpečnostné opatrenia na ochranu prvku sú najmä mechanické zábranné prostriedky, technické zabezpečovacie prostriedky, bezpečnostné prvky informačných systémov, fyzická ochrana, organizačné opatrenia, kontrolné opatrenia a ich vzájomná kombinácia.
(3) Rozsah bezpečnostných opatrení na ochranu prvku sa určuje na základe posúdenia hrozby narušenia alebo zničenia prvku.	Ú		
Č:5, O:2	Každý členský štát posúdi, či každá označená ECI, ktorá sa nachádza na jeho území, má OSP alebo či sú pre ňu zavedené rovnocenné opatrenia, ktoré sa týkajú otázok uvedených v prílohe II. Ak členský štát zistí, že takýto OSP alebo jeho ekvivalent existuje a pravidelne sa aktualizuje, žiadne ďalšie vykonávacie opatrenia nie sú potrebné.	N		§:9, O:3	(3) Na prevádzkovateľa, ktorý vypracúva havarijný plán alebo obdobný bezpečnostný dokument podľa osobitného predpisu, sa nevzťahuje odsek 1 písm. b), c), d) e) a h).
	Ú		
Č:5, O:3	Ak členský štát zistí, že sa takýto OSP alebo jeho ekvivalent nevypracoval, prostredníctvom akýchkoľvek opatrení, ktoré považuje za vhodné, zabezpečí, aby sa OSP alebo jeho ekvivalent, ktorý by sa týkal otázok uvedených v prílohe II, vypracoval.
Každý členský štát zabezpečí, aby sa OSP alebo jeho ekvivalent zaviedol do jedného roka od označenia kritickej infraštruktúry za ECI a následne pravidelne prehodnocoval. Túto lehotu je možné za výnimočných okolností predĺžiť formou dohody s orgánom členského štátu a s upovedomením Komisie.	N		§:9, O:1, P:a), b), c), d), e), h)	Prevádzkovateľ je povinný ochraňovať prvok pred narušením alebo zničením. Na ten účel prevádzkovateľ je povinný
a) uplatniť pri modernizácii prvku technológiu, ktorá zabezpečuje jeho ochranu,
b) zaviesť bezpečnostný plán po predchádzajúcom vyjadrení príslušného ústredného orgánu do šiestich mesiacov od doručenia oznámenia o určení prvku a o jeho zaradení do sektora, ak sa vo výnimočnom odôvodnenom prípade nedohodne s príslušným ústredným orgánom na predĺžení tejto lehoty,
c) prehodnocovať bezpečnostný plán, a ak je to potrebné, zaviesť po predchádzajúcom vyjadrení príslušného ústredného orgánu aktualizovaný bezpečnostný plán,
d) oboznámiť v nevyhnutnom rozsahu svojich zamestnancov s bezpečnostným plánom,
e) precvičiť podľa bezpečnostného plánu aspoň raz za tri roky situáciu hrozby narušenia alebo zničenia prvku,
h) postupovať podľa bezpečnostného plánu v prípade hrozby narušenia alebo zničenia prvku.	Ú		
Č:5, O:4	Ak vo vzťahu k ECI už existujú dojednania o dohľade alebo kontrole, tento článok sa ich nedotýka a príslušný orgán členského štátu uvedený v tomto článku je orgánom dohľadu podľa takýchto existujúcich dojednaní.	n.a.						
Č:5, O:5	Ak sa dodržiavajú opatrenia vrátane opatrení Spoločenstva, ktoré vyžadujú v konkrétnom sektore plán podobný OSP alebo jeho ekvivalent a kontrolu tohto plánu príslušným orgánom, alebo odkazujú na potrebu mať takýto plán alebo vykonávať takúto kontrolu, považuje sa to za splnenie všetkých požiadaviek, ktoré členské štáty majú podľa tohto článku alebo ktoré prijali podľa tohto článku. V usmerneniach na uplatňovanie uvedených v článku 3 ods. 2 sa uvádza zoznam týchto opatrení.	n.a.						
Č:6, O:1	Styčný úradník pre bezpečnosť pôsobí ako kontaktný bod pre otázky týkajúce sa bezpečnosti medzi vlastníkom/prevádzkovateľom ECI a príslušným orgánom členského štátu.	N		§:11, O:1	Kontaktná osoba zabezpečuje styk medzi prevádzkovateľom prvku európskej kritickej infraštruktúry, príslušným ústredným orgánom a ministerstvom pri ochrane prvku európskej kritickej infraštruktúry, najmä výmenu informácií o hrozbe jeho narušenia alebo zničenia.	Ú		
Č:6, O:2	Každý členský štát posúdi, či má každá označená ECI, ktorá sa nachádza na jeho území, styčného úradníka pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalent. Ak členský štát zistí, že takýto styčný úradník pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalent existuje, žiadne ďalšie vykonávacie opatrenia nie sú potrebné.	n.a.						
Č:6, O:3	Ak členský štát zistí, že styčný úradník pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalent neexistuje v súvislosti s označenou ECI, prostredníctvom akýchkoľvek opatrení, ktoré považuje za vhodné, zabezpečí, aby sa takýto styčný úradník pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalent označil.	N		§:11, O:2

§:9, O:1, P:f)	(2) Kontaktná osoba je zamestnancom prevádzkovateľa.
Prevádzkovateľ je povinný ochraňovať prvok pred narušením alebo zničením. Na ten účel prevádzkovateľ je povinný
f) určiť oprávnenú osobu, ktorá je zároveň kontaktná osoba, ak ide o prvok európskej kritickej infraštruktúry,	Ú		
Č:6, O:4	Každý členský štát zavedie vhodný mechanizmus komunikácie medzi príslušným orgánom členského štátu a styčným úradníkom pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalentom na účely výmeny relevantných informácií o identifikovaných rizikách a hrozbách vo vzťahu k danej ECI. Týmto mechanizmom komunikácie nie sú dotknuté vnútroštátne požiadavky týkajúce sa prístupu k citlivým a utajovaným skutočnostiam.	N		§:11, O:1	Kontaktná osoba zabezpečuje styk medzi prevádzkovateľom prvku európskej kritickej infraštruktúry, príslušným ústredným orgánom a ministerstvom pri ochrane prvku európskej kritickej infraštruktúry, najmä výmenu informácií o hrozbe jeho narušenia alebo zničenia.	Ú		
Č:6, O:5	Ak sa dodržiavajú opatrenia vrátane opatrení Spoločenstva, ktoré vyžadujú v konkrétnom sektore styčného úradníka pre bezpečnosť alebo jeho ekvivalent alebo odkazujú na potrebu mať ho, považuje sa to za splnenie všetkých požiadaviek, ktoré členské štáty majú podľa tohto článku alebo ktoré prijali podľa tohto článku. V usmerneniach na uplatňovanie uvedených v článku 3 ods. 2 sa uvádza zoznam týchto opatrení.	n.a						
Č:7, O:1	Každý členský štát vykoná hodnotenie hrozieb v súvislosti s podsektormi ECI do jedného roka od označenia kritickej infraštruktúry na jeho území za ECI v týchto podsektoroch.	N		§:6, P:d)	Ústredný orgán na úseku kritickej infraštruktúry v sektore vo svojej pôsobnosti
d) vypracúva analýzu rizík a jej aktualizáciu, ktorú predkladá ministerstvu.	Ú		
Č:7, O:2	Každý členský štát predkladá Komisii každé dva roky súhrnné všeobecné údaje o druhoch rizík, hrozieb a zraniteľných miest existujúcich v jednotlivých sektoroch ECI, v ktorých je ECI identifikovaná podľa článku 4 a nachádza sa na jeho území.
Komisia môže v spolupráci s členskými štátmi vypracovať pre tieto správy spoločný vzor.
Každá správa sa utají na stupni, ktorý členský štát, ktorý ju predložil, považuje za potrebný.	N		§:5, P:l), P:8	Ministerstvo na úseku kritickej infraštruktúry
8. predkladá raz za dva roky Komisii správu o rizikách, hrozbách a zraniteľných miestach v sektoroch, v ktorých sú prvky európskej kritickej infraštruktúry,	Ú		
Č:7, O:3	Na základe správ uvedených v odseku 2 Komisia a členské štáty posúdia pre jednotlivé sektory, či sú na ochranu ECI potrebné ďalšie ochranné opatrenia na úrovní Spoločenstva. Tento proces prebieha v spojení s preskúmaním tejto smernice ustanoveným v článku 11.	n.a.						
Č:7, O:4	Komisia môže v spolupráci s členskými štátmi vypracovať spoločné metodické usmernenia na vykonávanie analýz rizík spojených s ECI. Používanie týchto usmernení je pre členské štáty dobrovoľné.	n.a.						
Č:8	Podpora ECI zo strany Komisie
Komisia prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu podporuje vlastníkov/prevádzkovateľov označených ECI takým spôsobom, že im sprístupní dostupné najlepšie postupy a metodiky, ako aj podporné odborné vzdelávanie a umožní výmenu informácií o najnovšom technickom vývoji v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry.	n.a.						
Č:9, 
O:1, 2	Každá osoba, ktorá v mene členského štátu alebo Komisie prichádza do styku s utajovanými skutočnosťami podľa tejto smernice, má bezpečnostnú previerku zodpovedajúceho stupňa.

Členské štáty, Komisia a príslušné orgány dohľadu zabezpečujú, aby sa citlivé informácie týkajúce sa ochrany európskej kritickej infraštruktúry predložené členským štátom alebo Komisii nepoužívali na iné účely, ako je ochrana kritickej infraštruktúry.

2. Tento článok sa vzťahuje aj na informácie, ktoré nie sú v písanej forme a ktoré sa vymieňajú na zasadnutiach, na ktorých sa rokuje o citlivých otázkach.			§:2, P:k)

§:12	citlivou informáciou o kritickej infraštruktúre (ďalej len „citlivá informácia“) neverejná informácia, ktorej zverejnenie by sa mohlo zneužiť na činnosť smerujúcu k narušeniu alebo zničeniu prvku,

(1) Písomnosť alebo iný hmotný nosič, ktorý obsahuje citlivú informáciu sa označuje slovami „Kritická infraštruktúra – nezverejňovať“.
(2) Oprávnená osoba je povinná zachovávať mlčanlivosť o citlivej informácii, a to aj po zániku jej oprávnenia oboznamovať sa s citlivou informáciou.
(3) Citlivá informácia sa nesprístupňuje podľa osobitného predpisu.
			
Č:10, O:1, 2	1.) Každý členský štát určuje kontaktný bod na ochranu európskej kritickej infraštruktúry (kontaktný bod ECIP).
2.) Kontaktný bod ECIP koordinuje s inými členskými štátmi a Komisiou záležitosti spojené s ochranou európskej kritickej infraštruktúry v rámci členského štátu. Určenie kontaktného bodu ECIP nebráni iným orgánom členského štátu zapájať sa do záležitostí súvisiacich s ochranou európskej kritickej infraštruktúry.	N		§:5, P:l), P:1 až 9

	Ministerstvo na úseku kritickej infraštruktúry
l) je kontaktným miestom na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry, ktoré najmä
1. koordinuje s dotknutým členským štátom a Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) záležitosti týkajúce sa ochrany prvku európskej kritickej infraštruktúry,
2. zúčastňuje sa spolu s príslušným ústredným orgánom rokovania s príslušným orgánom dotknutého členského štátu pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
3. môže požiadať Komisiu o pomoc pri určovaní prvku európskej kritickej infraštruktúry,
4. informuje dotknutý členský štát o určení prvku európskej kritickej infraštruktúry a o dôvode tohto určenia,
5. môže požiadať Komisiu o súčinnosť pri zabezpečení účasti Slovenskej republiky          na rokovaní s iným členským štátom Európskej únie pri určovaní európskej kritickej infraštruktúry na jeho území, ak jej narušenie alebo zničenie by malo závažné nepriaznivé dôsledky v Slovenskej republike a Slovenská republika nebola týmto štátom takto identifikovaná,
6. informuje Komisiu o predĺžení lehoty na zavedenie bezpečnostného plánu prevádzkovateľa (ďalej len „bezpečnostný plán“) prvku európskej kritickej infraštruktúry,
7. informuje raz za rok Komisiu o počte prvkov európskej kritickej infraštruktúry podľa sektorov a o počte dotknutých členských štátov,
8. predkladá raz za dva roky Komisii správu o rizikách, hrozbách a zraniteľných miestach v sektoroch, v ktorých sú prvky európskej kritickej infraštruktúry,
9. informuje dotknutý členský štát o vyradení prvku európskej kritickej infraštruktúry zo sektora a o dôvode tohto vyradenia,
	Ú		
Č:11	Preskúmanie tejto smernice sa začne 12. januára 2012.	n.a.						
Č:12	Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 12. januára 2011. Bezodkladne o tom informujú Komisiu a oznámia jej znenie týchto opatrení a ich vzťah k tejto smernici.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.	n.a.						
Č:13	Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.						
Č:14	Táto smernica je určená členským štátom.	n.a.						

Vysvetlivky:

Stĺpec (1)
Č –	článok
O – 	odsek
V – 	veta
P – 	číslo (písmeno)

Stĺpec (3)
N – 	bežná transpozícia
O – 	transpozícia s možnosťou voľby
D – 	transpozícia podľa úvahy (dobrovoľná)
n. a. – 	transpozícia sa neuskutočňuje
Stĺpec (5)
Č – 	článok
§  –     	paragraf
O – 	odsek
V – 	veta
P – 	číslo (písmeno)

Stĺpec (7)
Ú – 	úplná zhoda
Č – 	čiastočná zhoda
Ž – 	žiadna zhoda v prípade, keď ešte nedošlo k transpozícii, ale príde k nej v budúcnosti
n.a. – 	transpozícia sa nepredpokladá v prípade, keď príslušné ustanovenie ani v budúcnosti nebude aproximované s ustanoveniami právnych aktov EÚ, napr. preto, že k nim nemá žiadnu relevanciu

B. Osobitná časť

K § 1
Vymedzuje sa predmet úpravy zákona, ktorým je ustanovenie štruktúry a pôsobnosti orgánov štátnej správy a úloh právnických osôb a iných právnych subjektov na úseku kritickej infraštruktúry, úprava postupu pri určovaní jednotlivých prvkov kritickej infraštruktúry a reglementácia zodpovednostných správnych vzťahov.
Deklaruje sa, že súčasťou systému kritickej infraštruktúry je aj obranná infraštruktúra, teda objekty, ktoré slúžia na zabezpečenie obrany štátu podľa režimu upraveného v osobitnom zákone.

K § 2
Vymedzujú sa základné pojmy používané v návrhu zákona.

K § 3
Ustanovuje sa štruktúra orgánov štátnej správy na úseku kritickej infraštruktúry. Pôsobnosť na spomenutom úseku štátnej správy sa navrhuje zveriť vláde, ďalej ministerstvu vnútra, ako aj niektorým ústredným orgánom štátnej správy, ktoré budú mať vo svojej pôsobnosti sektory kritickej infraštruktúry, do ktorých sa budú zaraďovať prvky kritickej infraštruktúry.

K § 4
Navrhovaná pôsobnosť vlády zodpovedá jej ústavnému postaveniu vrcholného orgánu výkonnej moci. Vláda bude schvaľovať koncepčné dokumenty týkajúce sa rozvoja úseku kritickej infraštruktúry. Vzhľadom na význam upravovanej problematiky z hľadiska zabezpečovania niektorých základných funkcií štátu sa zverujú vláde taktiež niektoré konkrétne rozhodovacie právomoci, a to ustanovenie kritérií na určovanie prvkov kritickej infraštruktúry, rozhodovanie o určení určitého objektu za prvok kritickej infraštruktúry a jeho zaradenie do príslušného sektora kritickej infraštruktúry, ako aj jeho vyradenie zo sektora, ak prestane spĺňať ustanovené kritériá.

K § 5
Taxatívnym spôsobom sa vymedzuje pôsobnosť ministerstva vnútra na úseku kritickej infraštruktúry.
Ministerstvu vnútra sa navrhuje zveriť výkon koordinačnej funkcie vo vzťahu k príslušným ministerstvám, ďalej niektoré pôsobnosti v procese určovania jednotlivých kritérií a prvkov kritickej infraštruktúry, vedenia ústredného registra týchto prvkov, ako aj úlohy vyplývajúce z postavenia ministerstva vnútra ako kontaktného bodu na ochranu prvkov európskej kritickej infraštruktúry vo vzťahu k príslušným členským štátom Európskej únie a Európskej komisii.

K § 6
Taxatívnym spôsobom sa vymedzuje pôsobnosť príslušných ministerstiev na úseku kritickej infraštruktúry. Tieto ústredné orgány štátnej správy budú vykonávať štátnu správu vrátane kontrolnej činnosti v sektore kritickej infraštruktúry vo svojej odvetvovej pôsobnosti, a to najmä vo vzťahu k prevádzkovateľom prvkov kritickej infraštruktúry.

K § 7
Vymedzujú sa pravidlá, z ktorých sa vychádza pri ustanovení presných limitných hodnôt všetkých druhov kritérií. Pri sektorových a európskych sektorových kritériách sa rešpektujú charakteristické znaky konkrétneho sektora kritickej infraštruktúry. Prierezové a európske prierezové kritériá sa ustanovujú podľa predpokladaného počtu ohrozených osôb, hospodárskeho vplyvu a vplyvu na verejnosť.
Z povahy veci vyplýva, že európske sektorové a prierezové kritériá budú mať vyššie limitné hodnoty ako ostatné kritériá.

K § 8
Určovanie prvku kritickej infraštruktúry je postup ústredných orgánov štátnej správy, ktorý sa ukončuje rozhodnutím vlády. Na ten účel je potrebné najprv ustanoviť sektorové kritériá a prierezové kritériá, podľa ktorých sa prvky kritickej infraštruktúry určujú a zaraďujú do sektorov, ako aj z nich vyraďujú. Podmienkou na určenie prvku kritickej infraštruktúry a jeho zaradenie do niektorého sektora je skutočnosť, že spĺňa najmenej jedno sektorové kritérium a zároveň jedno prierezové kritérium.
Niektorý z potenciálnych objektov kritickej infraštruktúry môže podľa európskych sektorových a európskych prierezových kritérií vykazovať znaky prvku európskej (nadnárodnej) kritickej infraštruktúry. Pôjde o prvok kritickej infraštruktúry osobitného významu, ktorého narušenie alebo zničenie by malo negatívne cezhraničné následky minimálne na jeden ďalší členský štát Európskej únie. Tento predpoklad cezhraničných účinkov môže vyplývať predovšetkým zo závislosti medzi vzájomne prepojenými infraštruktúrami globálnej ekonomiky.

K § 9
Úplným výpočtom sa vymedzujú povinnosti prevádzkovateľa na úseku kritickej infraštruktúry. Zvýrazňuje sa najmä základná povinnosť a priama zodpovednosť prevádzkovateľa za zabezpečenie ochrany prvku kritickej infraštruktúry. Ďalšie povinnosti prevádzkovateľa sa ustanovujú na účel naplnenia tohto prioritného cieľa.

K § 10
Bezpečnostný plán má byť základný právny nástroj na ochranu prvku kritickej infraštruktúry. Prevádzkovateľ musí mať vypracovaný a do praxe zavedený aktuálny bezpečnostný plán osobitne ku každému prvku kritickej infraštruktúry. Návrh zákona ustanovuje striktne obsahové náležitosti bezpečnostného plánu so zreteľom na zabezpečenie ochrany prvku kritickej infraštruktúry.

K § 11
Kontaktná osoba bude pôsobiť ako kontaktný bod pre otázky týkajúce sa bezpečnosti prvku európskej kritickej infraštruktúry medzi prevádzkovateľom tohto prvku, ústredným orgánom štátnej správy, v ktorého sektore kritickej infraštruktúry sa tento prvok nachádza a ministerstvom vnútra. Podmienky na náležité plnenie úloh zabezpečí kontaktnej osobe prevádzkovateľ ako jej zamestnávateľ. Taktiež sa ustanovujú podmienky bezúhonnosti kontaktnej osoby, ktorá bude zároveň oprávnenou osobou na oboznamovanie sa s citlivými informáciami.

K § 12
S ohľadom na dôležitosť citlivých informácií z hľadiska ochrany prvku kritickej infraštruktúry sa ustanovujú nevyhnutné pravidlá na zabezpečenie ich ochrany pred vyzradením nepovolanej osobe.
Citlivé informácie o kritickej infraštruktúre ako osobitný druh neverejných informácií sa nebudú vzhľadom na svoj význam sprístupňovať verejnosti. Ich neverejný charakter totiž vyplýva priamo z právneho aktu Európskej únie, ktorý sa preberá do právneho poriadku Slovenskej republiky.

K § 13
Prvok vrátane prvku európskej kritickej infraštruktúry sa vyradí zo sektora kritickej infraštruktúry, a teda stratí postavenie prvku, ak prestane spĺňať zákonom ustanovené podmienky.

K § 14 a 15
Vymedzujú sa jednotlivé skutkové podstaty priestupkov a iných správnych (administratívnych) deliktov na úseku kritickej infraštruktúry a rozsah sankcií za tieto delikty. Vzhľadom na túto skutočnosť sa vykonávajú aj ďalšie súvisiace úpravy.

K § 16 a 17
V spoločných ustanoveniach sa odkazuje na príslušnú prílohu zákona, upravuje sa vzťah k niektorým osobitným zákonom (správnemu poriadku, zákonu o ochrane utajovaných skutočností a zákonu o kontrole v štátnej správe) a vymedzujú sa ustanovenia týkajúce sa prvkov kritickej infraštruktúry, ktoré sa zároveň vzťahujú aj na prvky európskej kritickej infraštruktúry.
V prechodných ustanoveniach je potrebné ustanoviť úlohy ústredným orgánom štátnej správy vrátane lehôt ich splnenia, ktoré sa týkajú najmä postupu pri určovaní prvkov kritickej infraštruktúry. Týmto spôsobom sa zabezpečí vytvorenie prvotnej sústavy prvkov kritickej infraštruktúry.

K § 18 a 19
Záverečné ustanovenia obsahujú uvádzaciu vetu k transpozičnej prílohe, ako aj ustanovenie o účinnosti predmetného zákona vzhľadom na štádium legislatívneho procesu, v ktorom sa navrhovaná právna úprava nachádza.

K prílohe č. 1
V súlade s § 8 ods. 6 návrhu zákona sa v štyroch postupných etapách (krokoch) podrobnejšie upravuje postup identifikácie prvku kritickej infraštruktúry a prvku európskej kritickej infraštruktúry.

K prílohe č. 2
V nadväznosti na § 10 ods. 4 návrhu zákona sa upravuje minimálny obsah postupu pri vypracúvaní bezpečnostného plánu prevádzkovateľa.

K prílohe č. 3
V súlade s § 16 ods. 1 návrhu zákona sa ustanovujú sektory vrátane podsektorov kritickej infraštruktúry s uvedením príslušného ústredného orgánu štátnej správy, do ktorých sa budú zaraďovať prvky kritickej infraštruktúry podľa ustanovených kritérií.

K prílohe č. 4
Ide o transpozičnú prílohu s presným označením preberaného právneho aktu a údaja o jeho publikácii.

V Bratislave 20. októbra 2010

Iveta Radičová v. r. 
predsedníčka vlády
Slovenskej republiky

Daniel Lipšic v. r. 
minister vnútra
Slovenskej republiky