Návrh na otvorenie prístupového procesu 
Slovenskej republiky do programu Európskej únie 
v oblasti audiovízie “MEDIA Plus”.

Úsilie priblížiť Slovenskú republiku krátkodobým, strednodobým i dlhodobým zahraničnopolitickým cieľom, predovšetkým plnohodnotnému začleneniu SR do európskych a transatlantických integračných zoskupení a vytváraniu dobrých vzťahov so susednými krajinami uznávajúcimi tie isté demokratické hodnoty, tvorí hlavnú prioritu zahraničnej politiky Slovenskej republiky. 

Pre súčasné smerovanie Slovenskej republiky v procese európskej integrácie sú rozhodujúce závery Amsterdamského a Luxemburského summitu, ako aj závery Helsinského summitu z decembra 1999, na ktorom sa rozhodlo o prizvaní ďalších asociovaných krajín, vrátane Slovenska, na rokovania o vstupe do Európskej únie.

Jedným zo základných predpokladov kladného rozhodnutia o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii je úplná aproximácia vnútroštátnych právnych noriem s legislatívou EÚ. Súčasťou integračného procesu je aj účasť Slovenskej republiky v programoch Európskej únie v oblasti kultúry a audiovízie.

Účasť kandidátskych krajín strednej a východnej Európy na programoch spoločenstva je ustanovená v príslušných európskych dohodách. Podľa európskych dohôd sú podmienky a forma účasti týchto krajín definované príslušnými asociačnými radami ako vrcholnými spoločnými orgánmi kandidátskych krajín a EÚ.

Hlava VII. Európskej dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej predpokladá kultúrnu spoluprácu medzi Európskou úniou a Slovenskou republikou. Dodatkový protokol k Európskej dohode umožňuje Slovenskej republike zapojiť sa do kultúrnych programov spoločenstva podľa podmienok a časových termínov stanovených Európskou komisiou. Je to časť programov určených pre členské krajiny Európskej únie, ktoré EÚ navrhla otvoriť pre účasť asociovaných krajín. Účasť asociovaných krajín v programoch EÚ je v Európskej komisii a v členských štátoch EÚ chápaná ako jedna z podmienok ich pripravenosti na členstvo v Európskej únii.    

Programy v oblasti kultúry (tak ako i v ostatných oblastiach) sú pre členské krajiny financované z rozpočtu Európskej únie. Asociované krajiny však do rozpočtu neprispievajú. Účasť v programoch je možná až po zaplatení príslušného príspevku. Programy sa otvárajú na základe rozhodnutia Rady Európskej únie a trvajú určité obdobie podľa podmienok určených v rozhodnutí. Po uplynutí obdobia, na ktoré boli programy schválené Radou, Európska komisia predkladá správu o výsledkoch programov (tzv. interim report) Európskemu parlamentu a Rade EÚ s odporúčaním na ďalšie obdobie. Rada EÚ po prerokovaní správy rozhodne, či sa v jednotlivých programoch bude pokračovať ďalej. V kladnom prípade prijme nové rozhodnutie. 

	Audiovizuálny sektor je pre Európu nielen strategickým odvetvím a zdrojom zamestnanosti a priemyselného dynamizmu, ale je taktiež základným článkom jej kultúrnej identity. 
	Slovenská republika si uvedomuje dôležitosť audiovizuálneho a aj celého mediálneho prostredia nielen z hľadiska integračného procesu k rozšírenej Európe, ale aj pre rozvoj demokracie a občianskej spoločnosti. 
Program  MEDIA - je zameraný na podporu spolupráce medzi európskymi nezávislými distributérmi, na podporu medzinárodnej distribúcie európskych filmov a audiovizuálnej európskej tvorby. Boli prijaté rozhodnutia Rady EÚ umožňujúce účasť aj asociovaných štátov EÚ v európskom audiovizuálnom sektore. Tento program predstavuje najvýznamnejší zdroj financovania audiovizuálnych diel na európskej úrovni. 
Program podpory rozvoja európskeho audiovizuálneho priemyslu MEDIA zahŕňa praktické opatrenia navrhnuté na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel.

Ciele programu MEDIA:

Vo vzťahu k príprave:

•	poskytovaním finančnej a technickej pomoci skvalitniť prípravu projektov produkcií predložených podnikmi, ktoré sú zamerané na šírenie audiovizuálneho dedičstva a sú určené najmä pre európsky trh, povzbudiť vznik prostredia, priaznivého pre iniciatívu a rozvoj podnikov, ako aj podnietiť ich vzájomnú spoluprácu,
•	podporiť prípravu produkčných projektov, ktoré sú zamerané na šírenie audiovizuálneho dedičstva a zároveň pritom uplatňujú nové techniky tvorby a animácie, podporiť vytváranie prostredia priaznivého pre iniciatívu a rozvoj podnikov, ako aj podnietiť ich vzájomnú spoluprácu.

Vo vzťahu k distribúcii:

•	posilniť európsky distribučný sektor v oblasti filmu podporou spolupráce európskych distributérov a podnietiť ich k investovaniu do produkcie európskych hraných filmov,
•	podporiť širšiu nadnárodnú distribúciu európskych filmov podnecovaním opatrení na ich distribúciu a uvádzanie v kinách,
•	podporiť obeh európskych televíznych programov, ktoré by v rámci Európskej únie i mimo nej boli schopné osloviť európske i svetové publikum, ako aj podnietiť nezávislých európskych producentov a európskych vysielateľov k vzájomnej spolupráci pri produkcii takýchto programov,
•	aktívne podporiť jazykovú rozmanitosť audiovizuálnych a filmových diel,
•	podporiť propagáciu nezávislých európskych producentov a realizáciou propagačných služieb a aktivít uľahčiť ich prístup na trh.

Ciele programu musia byť zamerané na:

•	rast konkurencieschopnosti audiovizuálneho priemyslu najmä na európskom trhu, a to podporou prípravy projektov, ktoré majú reálny distribučný potenciál,
•	rešpektovanie európskej  jazykovej a kultúrnej rozmanitosti,
•	šírenie európskeho audiovizuálneho dedičstva,
•	rozvoj potenciálu krajín a regiónov s nízkou kapacitou audiovizuálnej produkcie a 

s obmedzeným geografickým alebo jazykovým priestorom,
•	rozvoj nezávislého produkčného a distribučného sektora, najmä malých a stredných podnikov.

Program “MEDIA Plus” je platný na obdobie od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005 a je pokračovaním programu “MEDIA  II”, ktorý sa skončil 31. decembra 2000. 

Účasť Slovenskej republiky v programe MEDIA bola podmienená úplnou aproximáciou legislatívy SR s legislatívou EÚ v oblasti audiovízie, čo v praxi znamenalo prijatie nového zákona o vysielaní a retransmisii, plne kompatibilného s európskymi právnymi normami, t.j. so Smernicou EÚ č. 97/36/EEC, ktorou sa mení znenie Smernice č. 89/552/EHS o koordinácii niektorých zákonných ustanovení, regulatívnych opatrení, či administratívnych postupov členských štátov, vzťahujúcich sa na aktivity v oblasti televízneho vysielania všeobecne známej pod názvom “Televízia bez hraníc” a Európskym dohovorom o cezhraničnej televízii. 

Slovenská republika odstránila neúplnú kompatibilitu slovenskej audiovizuálnej legislatívy s relevantnou legislatívou EÚ  prijatím zákona o vysielaní a retransmisii (zákon č. 308/2000 Z. z.), ktorý bol prijatý v Parlamente SR dňa 14. septembra 2000, s účinnosťou od 4. októbra 2000. 
Dôvodom na predloženie novej právnej úpravy bolo, že dovtedy platný zákon č. 468/1991 Zb. o prevádzkovaní rozhlasového a televízneho vysielania v znení neskorších predpisov neriešil a ani nemohol riešiť niektoré problémy, ktoré sa vyskytli až počas existencie duálneho systému vysielania.

Prijatím nového zákona o vysielaní a retransmisii sa dosiahla úplná aproximácia práva SR s právom EÚ v audiovizuálnej oblasti.
Z časového hľadiska preto SR môže vstúpiť až do programu MEDIA Plus určeného na roky 2001 – 2005.  

Finančné podmienky účasti Slovenskej republiky v programe “MEDIA Plus”:  

Výška ročnej vstupenky na roky 2002 – 2005 určená Európskou komisiou do programu MEDIA Plus pre Slovenskú republiku je 160 000 EURO. Slovenská republika bude hradiť vyššie uvedený príspevok čiastočne zo štátneho rozpočtu SR (50%) a čiastočne z programu PHARE (50 %). Požadované prostriedky z PHARE budú presunuté do Slovenskej republiky podľa Finančného memoranda, nakoľko podliehajú samostatnému postupu programu PHARE. Spolu s časťou, ktorá pochádza zo štátneho rozpočtu SR, budú tieto prostriedky tvoriť národný príspevok Slovenskej republiky.

Výška ročnej vstupenky Slovenskej republiky do programu “MEDIA Plus”  :		

MEDIA   Plus

ŠTÁTNY ROZPOČET
(50%)

PHARE
(50%)

160 000  EURO | 80 000  EURO | 80 000 EURO

Vzhľadom na to, že samotný prístupový proces do komunitárnych programov EÚ trvá približne 1,5 roka, účasť SR v programe MEDIA Plus je reálna až od roku 2003, a tým aj hradenie ročnej vstupenky do tohto programu je reálne až od roku 2003.

Zdroj: Úradný vestník Európskych spoločenstiev (Official Journal of the European Communities)  
Poznámka: Pôvodne uverejnené v úradných jazykoch Európskych spoločenstiev v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.  Za autentickú sa považuje iba legislatíva Európskych spoločenstiev vytlačená v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 

II
(Akty, ktorých zverejnenie nie je povinné)

RADA

ROZHODNUTIE RADY 
z 20. decembra 2000
týkajúce sa implementácie programu  na podporu rozvoja, distribúcie a propagácie
európskych audiovizuálnych diel  MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia 
(2001 – 2005)

 2000/821/ES

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva , najmä na jej článok 157(3),

so zreteľom na návrh komisie, 

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu a hospodárskeho a sociálneho výboru, 

keďže:

(1)	Komisia zorganizovala 6. až 8. apríla 1998 v Birminghame v spolupráci s predsedajúcou krajinou Európsku audiovizuálnu konferenciu o výzvach a možnostiach digitálneho veku. Z tohto stretnutia vyplynula potreba existencie podporného programu pre európsky audiovizuálny priemysel najmä v oblasti rozvoja, distribúcie a propagácie európskych audiovizuálnych diel. Aktivity v audiovizuálnej oblasti v digitálnom veku zároveň prispievajú k vytváraniu nových pracovných príležitostí najmä pri výrobe a distribúcii audiovizuálnych diel.
(2)	Schválením záverov Európskej audiovizuálnej konferencie v Birminghame 28. mája 1998 rada poukázala na potrebu podporiť rozvoj silného a konkurencie-schopného európskeho priemyslu pre audiovizuálne programy s tým, že by sa špeciálne prihliadalo na európsku kultúrnu rozmanitosť a najmä na špecifické podmienky vyplývajúce z malých lingvistických oblastí.
(3)	Správa skupiny odborníkov na vysokej  úrovni pre audiovizuálnu politiku z 26. októbra 1998 nazvaná Digitálny vek: európska audiovizuálna politika uznáva potrebu rozšírenia podporných opatrení pre kinematografický a audiovizuálny priemysel špeciálne prostredníctvom dotovania programu MEDIA zdrojmi zodpovedajúcimi veľkosti a strategickej dôležitosti tohto priemyslu.
(4)	Výzvy spojené s výrobou, distribúciou a dostupnosťou európskych audiovizuálnych diel boli hlavnými témami diskusie na fóre o audiovizuálnej politike pod názvom Európske dielo pre digitálne tisícročie, ktoré zorganizovala v Helsinkách 10. a 11. septembra 1999 predsedajúca krajina v spolupráci s komisiou.
(5)	V správe komisie pre Európsky parlament a Radu ministrov pod názvom  “Audiovizuálna politika: nasledujúce kroky“, komisia uznáva potrebu zvýšiť verejnú podporu, najmä na úrovni spoločenstva na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho audiovizuálneho priemyslu.
(6)	Zelená kniha o „konvergencii telekomunikácií, médií a sektora informačných technológií a dôsledkoch na nariadenia“ zdôrazňuje riziko nedostatku kvalitných diel  na digitálnom a analogickom televíznom trhu.
(7)	Verejná diskusia komisie o Zelenej knihe poukazuje na potrebu vytvoriť rámec na podporu distribúcie a propagácie európskych audiovizuálnych diel pre tradičné a nové médiá v digitálnom prostredí.
(8)	V jej záveroch z 27. septembra 1999 týkajúcich sa výsledkov verejnej diskusie o  Zelenej knihe o konvergencii ^(1), rada požiadala komisiu, aby prihliadla k týmto výsledkom pri vypracovávaní návrhov na posilnenie európskeho audiovizuálneho priemyslu vrátane multimediálneho priemyslu.
(9)	V správe zo 14. decembra 1999 o „Princípoch a hlavných líniách audiovizuálnej politiky spoločenstva v digitálnom veku“ komisia zadefinovala svoje priority pre audiovizuálnu oblasť na obdobie 2000 až 2005.
(10)	Komisia implementovala akčný program podpory rozvoja európskeho audiovizuálneho priemyslu MEDIA (1991 – 1995), ktorý sa prijal rozhodnutím rady 90/685/EHS^(2) a ktorý zahŕňa praktické opatrenia navrhnuté na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel.
(11)	Následne po Zelenej knihe „Strategické opcie na posilnenie európskeho priemyselného programu v kontexte s audiovizuálnou politikou Európskej únie“, komisia predložila v novembri 1995 návrh na rozhodnutie rady o založení Európskeho garančného fondu na podporu filmovej a televíznej produkcie^(3), ku ktorému vydal Európsky parlament 22. októbra 1996^(4) kladné stanovisko.
(12)	Stratégia spoločenstva na rozvoj a posilnenie európskeho audiovizuálneho priemyslu sa potvrdila prostredníctvom programu MEDIA II (1996 – 2000) prijatého rozhodnutím rady 95/563/ES^(5) a rozhodnutím rady 95/564/ES^(6). Na základe skúseností získaných z programu je potrebné zabezpečiť jeho rozšírenie a to tak, že sa prihliadne na dosiahnuté výsledky.
(13)	V správe o výsledkoch získaných z programu MEDIA II (1996 – 2000) za obdobie od 1. januára 1996 do 30. júna 1998 sa komisia domnieva, že program zohľadňuje princíp subsidiarity pomoci spoločenstva a pomoci členských štátov, keďže oblasti, do ktorých zasahuje MEDIA II, doplňujú oblasti, do ktorých tradične zasahujú podporné mechanizmy členských štátov. 
(14)	Je nevyhnutné prihliadnuť na kultúrne aspekty audiovizuálneho sektora v súlade s článkom 151 (4) zmluvy.
(15)	V súlade s rokovacím mandátom, ktorý komisia dostala od rady, musí únia počas nadchádzajúcich rokovaní Svetovej obchodnej organizácie (WTO), tak ako v Uruguajskom kole zabezpečiť, aby spoločenstvo a členské štáty mali i naďalej možnosť zachovať si a rozvíjať svoje kapacity, definovať a realizovať svoju kultúrnu a audiovizuálnu politiku s cieľom zachovania kultúrnej rozmanitosti. 
(16)	Prevzatím toho istého prístupu Európsky parlament vo svojej rezolúcii z 18. novembra 1999 uznal špeciálnu úlohu európskeho audiovizuálneho sektora v udržateľnom kultúrnom pluralizme, zdravom hospodárstve a slobode vyjadrenia, potvrdil svoje záväzky v oblasti akčnej slobody v audiovizuálnej politike prijaté v Uruguajskom kole a prijal názor, že predpisy o kultúrnych službách Všeobecnej dohody o obchode a službách (GATS) by nemali ohroziť kultúrnu rozmanitosť a autonómiu zmluvných strán WTO.
(17)	S cieľom zvýšiť hodnotu opatrení spoločenstva je nevyhnutné zabezpečiť komplementaritu  medzi opatreniami prijatými na úrovni spoločenstva a formami podpôr na úrovni členských štátov.
(18)	Je nevyhnutné zabezpečiť vzájomné prepojenie medzi rozhodnutím a aktivitou komisie v oblasti podpory audiovizuálneho sektora členskými štátmi najmä v záujme zachovania kultúrnej rozmanitosti v Európe tak, že sa národným politikám umožní vyvinúť primeraný potenciál na výrobu v členských štátoch. Na doplnenie môže byť podpora spoločenstva kombinovaná s akoukoľvek verejnou podporou.
(19)	Postupný rozvoj európskeho audiovizuálneho trhu si vyžaduje rozvoj a produkciu európskych diel, inými slovami diel pochádzajúcich buď z členských štátov, alebo z tretích krajín Európy, ktoré sa podieľajú na programe MEDIA Plus  alebo majú rámcovú spoluprácu vyhovujúcu podmienkam stanoveným v smernici rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o zladení niektorých ustanovení zákonov, nariadení alebo administratívnych zásahov v členských štátoch, ktoré sa týkajú činnosti v oblasti televízneho vysielania^(7).
(20)	V  nasledujúcich rokoch bude mať digitálna revolúcia za následok, že európske audiovizuálne diela budú dostupnejšie vďaka novým cestám prepravy audiovizuálneho obsahu a budú široko dostupné i mimo krajiny svojho pôvodu.
(21)	Konkurencieschopnosť audiovizuálneho priemyslu vyžaduje použitie nových technológií v rozvojovej, výrobnej a distribučnej fáze programu. Preto by sa mala zabezpečiť vhodná a efektívna koordinácia s opatreniami prijatými v oblasti nových technológií najmä s Piatym rámcovým programom Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštráciu (1998 – 2002), ktorý sa prijal rozhodnutím č. 182/1999/ES Európskeho parlamentu a rady^(8), s budúcim 6. rámcovým programom a s novými možnosťami pre multilingválnu produkciu s cieľom zabezpečiť prepojenie s opatreniami, ktoré by sa mali urobiť v rámci programov zameraných najmä na potreby a potenciál malých a stredných podnikov pôsobiacich na audiovizuálnom trhu.
(22)	S cieľom podporiť európske audiovizuálne projekty komisia preskúma možnosti doplňujúceho financovania z iných nástrojov spoločenstva, najmä v rámci „e-Europe“ a iniciatív vyplývajúcich zo záverov zasadania Európskej rady v Lisabone, ako sú Európska investičná banka (EIB), Európsky investičný fond (EIF) a rámcové výskumné programy. Odborné kruhy audiovizuálneho sektora by mali byť informované o rôznych podporných mechanizmoch dostupných v rámci Európskej únie. 
(23)	V súlade so závermi zasadania Európskej rady v Lisabone rada a komisia vypracujú do koncu roku 2000 správu o rozvoji finančných nástrojov EIB a EIF tak, aby sa fondy mohli presmerovať na podporu zakladania firiem v oblasti špičkovej technológie a na podporu malých podnikov, tak ako aj iných rizikových kapitálových iniciatív a garancií mechanizmov ponúknutých EIB a EIF. V tejto súvislosti sa bude venovať osobitná pozornosť audiovizuálnemu priemyslu s cieľom zlepšiť jeho prístup na kapitálové trhy a zvýšiť jeho konkurencieschopnosť. 
(24)	V správe Európskej rade pod názvom „Pracovné príležitosti v informačnej spoločnosti“ komisia konštatuje, že  nové audiovizuálne služby poskytnú vysoký potenciál tvorby pracovných príležitostí..
(25)	V správe o politike spoločenstva na podporu zamestnanosti komisia uznáva pozitívny vplyv programu MEDIA II na zamestnanosť v audiovizuálnom sektore.
(26)	Treba uľahčiť rozvoj investícií do európskeho audiovizuálneho priemyslu a vyzvať členské štáty, aby rôznymi spôsobmi podporili vytváranie pracovných príležitostí v tomto priemysle.
(27)	Program MEDIA plus by mal pomôcť vytvoriť prostredie napomáhajúce podnikanie a investovanie a má garantovať európskemu audiovizuálnemu sektoru miesto v globálnom hospodárstve a efektívnu propagáciu kultúrnej rozmanitosti.
(28)	Príspevok, ktorý môžu poskytnúť na rozvoj audiovizuálneho sektora SMEs, sa musí správne usmerniť.
(29)	Je potrebné zlepšiť podmienky distribúcie a propagácie európskych kinematografických diel na európskych a medzinárodných trhoch. Treba podporiť spoluprácu medzi medzinárodnými a národnými distribútormi, majiteľmi kín a producentmi, ako aj sieťové prepojenie distribútorov, podporiť najmä SMEs, ďalej  súčasné aktivity zamerané na podporu spoločnej programovej tvorby na európskej úrovni.
(30)	Treba zlepšiť vyhliadky na televízne vysielanie európskych diel na európskych a medzinárodných trhoch. Vzhľadom na vedúcu úlohu, ktorú televízne kanály môžu plniť pri distribúcii európskych diel a na neprimeraný čas, ktorý im zvyčajne venujú vo svojich vysielacích štruktúrach, je dôležité, aby európske vysielacie stanice (tak ako je to stanovené v článku 2 smernice 89/552/EHS) podporili európske vysielanie programov nákupom diel vyrobených v iných členských štátoch.
(31)	Treba uľahčiť prístup na trh nezávislým európskym produkčným a distribučným spoločnostiam a podporiť európske diela a zároveň i európske spoločnosti pôsobiace v audiovizuálnom sektore.
(32)	Mal by sa zlepšiť verejný prístup k európskemu audiovizuálnemu dedičstvu, najmä cestou digitalizácie a sieťového vysielania na európskej úrovni. 
(33)	Vlastníci európskych diel by sa mali podporiť, aby digitalizovali a vytvorili sieť  zo svojich katalógov vrátane ich archívov a kinematografického dedičstva.
(34)	Pri podpore rozvoja, distribúcie a propagácie sa má prihliadať na štrukturálne ciele, ako je rozvoj potenciálu v krajinách a regiónoch s nízkou kapacitou audiovizuálnej produkcie alebo s malou jazykovou alebo zemepisnou oblasťou a rozvoj nezávislého európskeho výrobného sektora najmä SMEs.
(35)	Asociované krajiny strednej a východnej Európy, ako aj Cyprus, Malta, Turecko a krajiny EFTA, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru  (EEA), sú uznané za potenciálnych účastníkov programov spoločenstva  na základe vyčlenenia dodatočných financií a v súlade s postupmi, ktoré musia odsúhlasiť tieto krajiny.
(36)	Ostatné európske krajiny, ktoré sú členmi Európskeho dohovoru o cezhraničnej televízii, sú integrálnou súčasťou európskeho audiovizuálneho priestoru, a preto by sa im malo umožniť, aby sa podieľali na tomto programe na základe vyčlenenia dodatočných financií a v súlade s postupmi, ktoré sa musia stanoviť v dohodách medzi zainteresovanými stranami. Tieto krajiny by sa mohli, ak si to budú priať na základe rozpočtových zámerov a priorít svojho audiovizuálneho priemyslu, podieľať na programe a  profitovať z užšej spolupráce na základe vyčlenenia dodatočných financií a špecifických dojednaní, ktoré sa majú uzavrieť medzi zainteresovanými stranami.
(37)	Otvorenie programu pre tretie európske krajiny je predmetom predchádzajúceho preskúmania kompatibility ich národných legislatív s legislatívou spoločenstva  a najmä s nariadením rady 89/552/EHS.
(38)	Spolupráca s neeurópskymi tretími krajinami rozvíjajúca sa na základe vzájomných a vyvážených záujmov, môže umožniť európskemu audiovizuálnemu priemyslu získať pridanú hodnotu z podpory, z prístupu na trh, z distribúcie a využívania európskych diel v týchto krajinách. Zahrnutie tretích krajín zvýši povedomie kultúrnej rozmanitosti Európy a podporí šírenie spoločných demokratických hodnôt. Takáto spolupráca sa má rozvíjať na základe vyčlenenia dodatočných prostriedkov a špecifických dohôd, ktoré sa majú uzavrieť medzi zainteresovanými stranami. 
(39)	Výška finančných prostriedkov v zmysle bodu 34 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999 uzavretej medzi Európskym parlamentom, radou a komisiou o rozpočtovej disciplíne a vylepšení rozpočtových postupov^(1), je zahrnutá do rozhodnutia na celú dĺžku programu bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu, tak ako je to zadefinované v zmluve.
(40)	Nevyhnutné opatrenia na realizáciu rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím rady č. 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy na výkon realizačných právomocí zverených komisií^(2).

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1
Stanovenie cieľov programu

1.	Program podporuje rozvoj, distribúciu a propagáciu európskych audiovizuálnych diel v rámci spoločenstva a mimo neho. Program bude platiť od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005 a jeho cieľom je posilnenie európskeho audiovizuálneho priemyslu.

2.	Ciele programu:
(a)	zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho audiovizuálneho sektora SMEs na európskych a medzinárodných trhoch prostredníctvom podpory rozvoja, distribúcie a propagácie európskych audiovizuálnych diel s prihliadnutím na rozvoj nových technológií vrátane malých a stredných podnikov;
(b)	posilnenie sektorov, ktoré napomáhajú vylepšovať nadnárodný pohyb európskych diel;
(c)	prejavenie úcty a propagácie jazykovej a kultúrnej rozmanitosti v Európe;
(d)	zveľaďovanie európskeho audiovizuálneho dedičstva prostredníctvom digitalizácie a sieťového prepojenia;
(e)	rozvoj audiovizuálneho sektora v krajinách alebo regiónoch s nízkou audiovizuálnou výrobnou kapacitou alebo malou jazykovou alebo zemepisnou oblasťou, posilnenie sieťového prepojenia a nadnárodnej spolupráce medzi malými a strednými podnikmi;
(f)	distribúcia nových typov audiovizuálneho obsahu pomocou  nových technológií..

Tieto ciele sa budú realizovať v súlade s podrobnými ustanoveniami dojednania uvedenými v prílohe.

Článok 2
Špecifické ciele programu v oblasti rozvoja

V oblasti rozvoja sú špecifické ciele programu  tieto:

a) poskytnutím finančných prostriedkov podporovať rozvoj produkčných projektov   (dramatické žánre pre kino a televíziu, tvorivé dokumentárne filmy, animované filmy pre televíziu alebo kino, práce využívajúce audiovizuálne a kinematografické dedičstvo) predkladaných nezávislými podnikmi, zvlášť malými alebo strednými, a ak sú projekty určené pre európske a medzinárodné trhy.
b)  poskytnutím finančných prostriedkov podporovať rozvoj produkčných projektov, ktoré využívajú technológie novej tvorby, výroby a šírenia.

Článok 3
Špecifické ciele programu v oblastiach distribúcie a šírenia
V oblastiach distribúcie a šírenia sú špecifické ciele programu tieto:

a) posilniť európsky distribučný sektor v oblasti kinematografie podporením distribútorov, aby investovali do výroby, akvizície, marketingu a propagácie distribučných práv a propagácie nedomácich európskych filmov pre kiná.
b) podporovať výraznejšie nadnárodné šírenie nedomácich európskych filmov na európskych a medzinárodných trhoch; prostredníctvom iniciatív stimulovať ich distribúciu a ich premietanie v kinách, okrem iného aj prostredníctvom podpory koordinovaných marketingových stratégií.
c)  posilniť distribučný sektor pre európske diela v médiách určených na súkromné použitie podporením distribútorov, aby investovali do digitálnych technológií a do propagácie nedomácich európskych diel.
d) podporovať pohyb európskych televíznych programov vyrobených nezávislými spoločnosťami prostredníctvom podpory spolupráce medzi vysielacími kanálmi na jednej strane a nezávislými európskymi distribútormi a výrobcami na druhej strane.
e)  podporovať vytvorenie katalógov európskych diel v digitálnom formáte určených na využívanie novými médiami.
f)   podporovať jazykovú rozmanitosť európskych audiovizuálnych a kinematografických diel.

Článok 4
Špecifické ciele programu v oblasti propagácie a prístupu na trh
V oblasti propagácie a prístupu na trh  sú špecifické ciele programu tieto:

a)   uľahčiť a podporiť propagáciu a pohyb európskych audiovizuálnych a kinematografických diel na obchodných výstavách, veľtrhoch, audiovizuálnych festivaloch v Európe a na celom svete do takej miery, v akej každé z týchto podujatí môže hrať významnú úlohu v propagácii európskych diel a sieťového prepojenia odborníkov.
b) podporovať sieťové prepojenie európskych operátorov prepojením aktivít na európskych a medzinárodných trhoch prostredníctvom národných, verejných alebo súkromných propagačných orgánov.

Článok 5
Finančné ustanovenia

1.	Príjemca  podpory od spoločenstva poskytne podstatnú časť kapitálu, v ktorom môžu byť zahrnuté iné verejné fondy. Podpora spoločenstva nesmie presiahnuť 50% nákladov na operáciu. Ale v prípadoch, ktoré sú doslovne uvedené v prílohe, môže tento príspevok dosiahnuť až 60% nákladov na operáciu. 
2.	Referenčná suma na realizáciu programu na obdobie uvedené v článku 1(1) je 350 miliónov eúr.  Približný rozpis tejto sumy na sektory je uvedený v sekcii 1.5 prílohy. Ročné pridelenie finančných prostriedkov sa povolí rozpočtovým orgánom v rámci limitov finančnej perspektívy.
3.	Bez toho, aby boli porušené dohody a konvencie, v ktorých je spoločenstvo zmluvnou stranou, musia byť podniky užívajúce  podporu z programu vo vlastníctve  alebo  pokračovať vo vlastníctve členských štátov alebo ich štátnych príslušníkov, či už priamo alebo väčšinovou účasťou.

Článok 6
Finančná podpora

Finančná podpora v rámci programu sa môže udeliť formou podmienečne splatných preddavkov alebo dotácií tak, ako sú zadefinované v prílohe. Úhrady vykonané v rámci programu spolu s úhradami za operácie vykonané v rámci programu MEDIA (1991 – 1995) a programu MEDIA II (1996 – 2000) sa priradia k  požiadavkám MEDIA plus.. 

Článok 7
Realizácia rozhodnutia

1.	Opatrenia nevyhnutné na implementáciu tohto rozhodnutia týkajúceho sa uvedených záležitostí sa prijmú v súlade s riadiacim postupom  uvedeným v článku 8(2):
(a)	všeobecné usmernenia pre opatrenia opísané v prílohe;
(b)	text výzvy na predloženie návrhov, definícia kritérií a postupy na výber projektov;
(c)	otázky spojené s ročným interným rozpisom zdrojov programu vrátane rozpisu medzi opatrenia v sektoroch rozvoja, propagácie a distribúcie;
(d)	mechanizmy na monitorovacie a zhodnocovacie aktivity;
(e)	každý návrh na pridelenie fondov spoločenstva vo výške presahujúcej 200 000 eúr v prípade rozvoja alebo 300 000 eúr v prípade distribúcie a 200 000 eúr na jednu osobu a na rok v prípade propagácie. Tieto limity môžu byť na základe skúseností zmenené výborom;
(f)	výber uvádzacích  projektov ustanovený v  článku 10.
2.	Opatrenia nevyhnutné na realizáciu rozhodnutia týkajúce sa všetkých ostatných oblastí sa prijmú v súlade s poradenským postupom uvedeným v článku 8(3). Tento postup sa môže aplikovať i na konečný výber úradov technickej pomoci.
3.	Technická pomoc sa bude riadiť ustanoveniami prijatými v súlade s finančným nariadením.
4.	Komisia bude dávať Európskemu parlamentu a rade pravidelné a aktuálne písomné správy o implementácii tohto rozhodnutia, najmä pokiaľ ide o používanie dostupných zdrojov.

Článok 8
Postup výboru 

1.	Komisii bude pomáhať výbor.
2.	Tam, kde je odkaz na tento odsek, budú sa aplikovať články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.
Obdobie stanovené v článku 4(3) rozhodnutia 1999/468/ES je upravené na dva mesiace.
3.	Tam, kde je odkaz na tento odsek, budú sa aplikovať články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.
Výbor prijme svoje procedurálne predpisy.

Článok 9
Prepojenie a komplementarita

1.	Pri realizácii programu komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi zabezpečí všeobecné prepojenie a komplementaritu s ostatnými postupmi, programami a aktivitami spoločenstva, ktoré sa dotýkajú audiovizuálnej oblasti.
2.	Komisia zabezpečí efektívne prepojenie medzi programom a programami a aktivitami vykonávanými v audiovizuálnej oblasti na základe spolupráce spoločenstva s nečlenskými krajinami a s významnými medzinárodnými organizáciami. 

Článok 10
Uvádzacie projekty

1.	Uvádzacie projekty sa budú realizovať počas trvania programu zameraného na vylepšenie prístupu k európskym audiovizuálnym obsahom a na využitie šancí vyplývajúcich z rozvoja a zavádzania nových a inovačných technológií vrátane digitalizácie a nových metód distribúcie.
2.	Pri výbere uvádzacích projektov, ktoré sa budú realizovať, bude komisii radiť technická konzultačná skupina zložená z expertov určených členskými štátmi. Zoznam potenciálnych projektov sa bude pravidelne predkladať výboru v súlade s procedúrou stanovenou článkom 8(2).

Článok 11
Otvorenie programu pre nečlenské krajiny

1.	Program bude otvorený pre asociované krajiny strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami stanovenými v asociačných dohodách alebo v dodatkových protokoloch súvisiacich s participáciou na programoch spoločenstva, ktoré sa uzavreli alebo sa majú uzavrieť s týmito krajinami.
2.	Program bude otvorený pre Cyprus, Maltu, Turecko a členské krajiny EFTA, ktoré sú členmi dohody EEA a to na základe vyčlenenia doplňujúcich finančných prostriedkov a v súlade s postupom, ktorý sa má dohodnúť s týmito krajinami.
3.	Program bude otvorený pre krajiny, ktoré sú členmi Rady Európskeho dohovoru o cezhraničnej televízii, okrem tých, ktoré sú uvedené v odsekoch 1 a 2, na základe vyčlenenia doplňujúcich finančných prostriedkov a v súlade s podmienkami, ktoré sa stanovia v dohodách medzi zainteresovanými stranami.
4.	Otvorenie programu pre tretie európske krajiny spomenuté v odsekoch 1, 2 a 3 bude predmetom preskúmania kompatibility ich národných legislatív s acquis communautaires, vrátane druhého pododseku článku 6(1) smernice 89/552/EHS.
5.	Program bude takisto otvorený pre spoluprácu s ostatnými tretími krajinami, a to na základe vyčlenenia doplňujúcich finančných prostriedkov a uzavretia špecifických dohôd vrátane rozdelenia nákladov podľa schválených procedúr, ktoré sa určia v dohodách medzi zainteresovanými stranami. Európske tretie krajiny spomínané v odseku 3, ktoré si neželajú plne participovať na programe, môžu prichádzať do úvahy pre spoluprácu s programom na základe podmienok stanovených v tomto odseku.

Článok 12
Monitoring a vyhodnotenie

1.	Komisia  garantuje, že opatrenia prijaté na základe tohto rozhodnutia sú predmetom predchádzajúceho odhadu a následného monitoringu a vyhodnotenia. Komisia zabezpečí prístup k programu a transparentnosť jeho implementácie.
2.	Po uskutočnení projektov komisia ohodnotí spôsoby, akým sa projekty zrealizovali a dosah ich realizácie. Cieľom tohto ohodnotenia bude posúdenie, či sa dosiahli pôvodne stanovené ciele.
3.	Po dvoch rokoch implementácie predloží komisia Európskemu parlamentu, rade a hospodárskemu a sociálnemu výboru po tom, čo so záležitosťou oboznámila mediálny výbor, vyhodnocovaciu správu o dosahu a efektivite programu vypracovanú na základe dosiahnutých výsledkov. V prípade potreby sa k správe priložia všetky pozmeňovacie návrhy.
4.	Po ukončení programu predloží komisia Európskemu parlamentu, rade a hospodárskemu a sociálnemu výboru podrobnú správu o implementácii a výsledkoch programu.

Článok 13
Účinnosť

Rozhodnutie nadobudne účinnosť 1. januára 2001.

Brusel 20. decembra 2000

								                    Za radu
								                    predseda
								                  É. GUIGOU

PRÍLOHA

I.	OPATRENIA, KTORÉ SA MAJÚ IMPLEMENTOVAŤ

1.1	Sektor rozvoja audiovizuálnych diel
S cieľom reagovať na podnikateľské stratégie odrážajúce rozmanitosť výrobných štruktúr a projektov sú opatrenia programu zamerané na poskytnutie finančnej pomoci podnikom audiovizuálneho sektora, ktoré predložia:
(a)	návrhy na rozvoj projektových balíkov pre spoločnosti s vyššou investičnou kapacitou alebo
(b)	návrhy na rozvoj projektových balíkov pre spoločnosti s nižšou investičnou kapacitou, alebo
(c)	návrhy na rozvoj audiovizuálnych diel prezentovaných projekt po projekte.
Výberové kritérium zohľadní najmä európsku a medzinárodnú povahu projektov a najmä ich:
-	produkčný potenciál;
-	potenciál pre nadnárodné využitie a plánované marketingové a distribučné stratégie;
-	kvalitu a originalitu.

Podpora na rozvoj sa udelí za podmienok, že  prostriedky  sa reinvestujú do rozvoja nových  projektov, hneď ako projekt vstúpi do výrobnej fázy.

Príspevok bude vo všeobecnosti obmedzený na 50% nákladov na projekt, ale môže dosiahnuť 60% v prípade projektov prispievajúcich k posilneniu európskej jazykovej a kultúrnej rozmanitosti.

V správe stanovenej v článku 12 komisia vyhodnotí komparatívne výsledky systémov uvedených v tejto prílohe, pričom sa bude prihliadať na ciele programu. V súlade s postupom  uvedeným v článku 8(2) predloží výboru potrebné návrhy na vykonávacie predpisy pre zvyšok programu.

1.2	Sektor distribúcie a šírenia
1.2.1	Distribúcia v kinách
Nasledujúce akčné línie sa budú realizovať so zámerom dosiahnuť ciele naznačené v článku 3:
(a)	Schéma podpory vo forme podmienečne uhraditeľného preddavku pre distribútorov európskych kinematografických diel mimo ich produkčného územia. Cieľom tejto schémy je:
-	podporiť sieťové prepojenie európskych distribútorov v spojení s medzinárodnými výrobcami a distribútormi tak, aby sa podporili spoločné stratégie pre európsky trh;
-	podporiť distribútorov, aby investovali najmä do propagácie a adekvátnej distribúcie  európskych filmov;
-	podporiť multilingvistický aspekt európskej filmovej tvorby (dabovanie, titulky a medzinárodné zvukové stopy); tá časť podpory, ktorá je určená na financovanie jazykovej rozmanitosti diel, bude mať formu dotácie.
Kritériá na výber príjemcov  podpory môžu zahŕňať ustanovenia na rozlíšenie  projektov podľa ich rozpočtovej kategórie. Špeciálna pozornosť sa bude venovať filmom podporujúcim európsku jazykovú a kultúrnu rozmanitosť.
(b)	Systém „automatickej“ podpory pre európskych distribútorov úmerný počtu predaných miest v kinosálach na nedomáce európske filmy v štátoch participujúcich na programe nad stanovený strop za film a upravený podľa každej krajiny. Takto vytvorenú podporu môže  distribútor použiť iba na investovanie do:
-	koprodukcie nedomácich európskych filmov;
-	akvizície premietacích práv, napríklad prostredníctvom minimálne garantovaných nedomácich európskych filmov;
-	náklady na úpravu (kópie, dabing, titulky), propagačných a reklamných nákladov pre nedomáce európske filmy.
Reinvestičné opatrenia budú vo všeobecnosti obmedzené na 50% výrobných nákladov, ale môžu  byť zvýšené na 60% najmä na investície do štádia výroby a do filmov, ktoré majú záujem posilniť európsku jazykovú a kultúrnu rozmanitosť.
(c)	Systém pomoci európskym spoločnostiam špecializovaným na medzinárodnú distribúciu kinematografických filmov (zástupcovia predaja) podľa ich výkonnosti na trhu v priebehu minimálne ročného referenčného obdobia. Tento typ pomoci môže byť použitý zástupcami predaju na investovanie do akvizícií (minimálne garancie) a na náklady vyplývajúce z propagácie nových európskych diel na európskych a medzinárodných trhoch.
(d)	Primeraná pomoc na podporu operátorov na projekciu významného podielu nedomácich európskych filmov v premiérových  kinách počas určitého minimálneho premietacieho obdobia. Udelenie podpory je podmienené premietnutím určitého minimálneho počtu európskych filmov. Výška podpory zohľadňuje počet predaných vstupeniek na nedomáce európske filmy nad stanovený strop počas určitého referenčného obdobia.
Podpora sa môže tiež udeliť aj za vytvorenie a konsolidáciu sieťového prepojenia európskych operátorov fungujúcich na základe spoločných schém s cieľom podporiť takéto plánovanie.
Podpora sa môže použiť na rozvoj vzdelávacích aktivít a na zvýšenie uvedomenia medzi mladými návštevníkmi kín.
Len čo to bude možné, podpory pre kiná a siete umožnia vyváženú zemepisnú distribúciu.

1.2.2	Off-line distribúcia európskych diel
Pod týmto pojmom sa rozumie distribúcia európskych diel prostredníctvom médií určených na súkromné použitie.
Automatická podpora: systém automatickej podpory pre vydavateľov a distribútorov európskych kinematografických a audiovizuálnych diel, okrem hier    určených na súkromné použitie (napr. videokazety a DVD). Podpora bude pridelená na základe trhovej výkonnosti za referenčné obdobie najmenej jeden rok Odhad tejto výkonnosti môže prihliadať, prostredníctvom vhodného vyváženia, na špecifické črty trhov v rôznych štátoch. Udelenú podporu môže  distribútor použiť iba na investovanie do:
(a)	nákladov na vydanie a distribúciu nových nedomácich európskych diel  v digitálnom formáte  alebo
(b)	nákladov na propagáciu nových nedomácich európskych diel v nedigitálnom formáte.
Tento systém je určený na:
(a)	podporu používania nových technológií pri produkcii európskych diel určených pre súkromné použitie (výroba digitálnych vzorových kópií na použitie pre všetkých európskych distribútorov);
(b)	podporu investorov najmä  investovať do propagácie a adekvátnej distribúcie nedomácich európskych filmov a audiovizuálnych diel;
(c)	podporu jazykovej rozmanitosti európskej produkcie (dabovanie, titulky, multilingválna produkcia).

1.2.3	Televízne vysielanie:
Podporiť nezávislých producentov vyrábať diela (fikcie, dokumentárne a animované filmy) zahŕňajúce minimálne dvoch vysielateľov, skôr viacerých vo viacerých štátoch participujúcich alebo spolupracujúcich na tomto programe a patriacich do rôznych jazykových zón.
Výberové kritériá na príjemcov podpory môžu zahŕňať ustanovenia, ktoré rozlišujú  jednotlivé projekty na základe rozpočtovej kategórie a typu. Špeciálna pozornosť sa bude venovať audiovizuálnym prácam prispievajúcim k podpore európskeho dedičstva a jazykovej a kultúrnej rozmanitosti.
Tá časť podpory, ktorá je určená na financovanie jazykovej rozmanitosti diel (vrátane výroby zvukovej stopy – hudby a efektov) bude mať formu dotácie.

1.2.4	On-line distribúcia európskych diel.
Pod týmto pojmom sa rozumie distribúcia európskych diel prostredníctvom moderných distribučných služieb a nových médií (Internet, video–on-demand). Jej cieľom je podpora európskeho audiovizuálneho priemyslu prispôsobiť sa rozvoju digitálnej technológie, najmä pokiaľ ide o moderné distribučné on-line služby.
Zavedenie stimulov na digitalizáciu diel a vytvorenie propagačného a reklamného materiálu v digitálnej forme, tak podporiť európske spoločnosti (dodávateľov on-line prístupov, špeciálne zamerané kanály atď.), vytvárať katalógy európskych diel v digitálnej forme na využívanie prostredníctvom nových médií.
1.3	Propagácia
1.3.1.V oblasti propagácie a prístupu na profesionálne trhy:
Programové opatrenia zamerané na:
(a)	vylepšenie podmienok riadiacich prístup odborníkov na obchodné akcie a profesionálne audiovizuálne trhy v rámci Európy i mimo nej a prostredníctvom technických a finančných podporných schém ako súčastí podujatí ako sú:
-	najdôležitejšie európske a medzinárodné kinematografické trhy;
-	najdôležitejšie európske a medzinárodné televízne trhy;
-	špecializované trhy, najmä pre animované filmy, dokumentárne filmy, multimédiá a nové technológie;
(b)	podporu vytvorenia databázy  alebo databázovej siete o katalógoch európskych programov určených  odborníkom;
(c)	vždy ak je to možné, stimulovanie podpory propagácie kinematografických diel, a to od fázy výroby daného diela.
S týmto zámerom komisia podporuje sieťové prepojenie operátorov na európskej úrovni hlavne prostredníctvom podpory spojených iniciatív  zahŕňajúcich  štátne alebo súkromné propagačné orgány.
Podpora je vo všeobecnosti obmedzená na  50% výrobných nákladov, ale v prípade podpory európskej jazykovej a kultúrnej rozmanitosti môže byť zvýšená na 60%.

1.3.2. V oblasti festivalov
Programové opatrenia sú zamerané na:
(a)	podporu audiovizuálnych festivalov uskutočňovaných v partnerstve, na ktorých sa premieta významný podiel európskych diel;
(b)	podporenie projektov spolupráce na európskej úrovni zahŕňajúcich   audiovizuálne podujatia z najmenej ôsmich štátov participujúcich alebo spolupracujúcich na programe, so spoločným cieľom  propagovať európske audiovizuálne diela a ich šírenie.
Osobitná pozornosť sa  venuje festivalom, ktoré pomáhajú propagovať diela z členských štátov alebo regiónov s nízkou kapacitou audiovizuálnej produkcie a diela mladých európskych riaditeľov, a ktoré ustanovujú aktívnu politiku na podporu a stimuláciu  distribúcie typických európskych diel.
Priorita bude poskytnutá projektom zo sietí, ktoré stimulujú trvalú spoluprácu medzi podujatiami.
Podpora je vo všeobecnosti obmedzená na 50% výrobných nákladov, ale v prípade projektov, ktoré prispievajú k podpore európskej jazykovej a kultúrnej rozmanitosti, môže byť zvýšená na 60%.

1.3.3	Aktivity na podporu európskych filmov a audiovizuálnych programov
Na stimulovanie odborníkov, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi organizovali aktivity na propagáciu európskej kinematografickej a audiovizuálnej produkcie určenej pre širokú verejnosť.

1.4	Uvádzacie projekty
Uvádzacie projekty, ktorých ciele sú zadefinované v článku 10, môžu byť zamerané inter alia aj na nasledujúce oblasti so zámerom podpory, sieťového šírenia a propagácie:
(a)	kinematografického dedičstva;
(b)	európskych audiovizuálnych programových archívov;
(c)	katalógov európskych audiovizuálnych diel;
(d)	digitálneho šírenia európskych obsahov, napríklad prostredníctvom moderných distribučných služieb.
Uvádzacie projekty uľahčia výmenu skúseností; ich výsledky budú  zverejňované  s cieľom podporiť šírenie najlepších praktík.
Po dvojročnej realizácii programu komisia vyhodnotí výsledky uvádzacích projektov a navrhne úpravy programu.

1.5	Rozpis zdrojov
Dostupné finančné prostriedky budú rozpísané podľa nasledujúcich rámcových línií:
Rozvoj:			aspoň 20%
Distribúcia:		aspoň 57,5%
Propagácia:		približne 8,5%
Uvádzacie projekty:	približne 5%
Horizontálne náklady:	aspoň 9%
Všetky tieto percentuálne vyjadrenia sú rámcové a môžu byť zmenené výborom ustanoveným podľa článku 8 v súlade s postupom uvedeným v článku 8(2).

2	IMPLEMENTAČNY POSTUP
2.1	Prístup
V implementácii programu komisia zabezpečí splnenie cieľov stanovených v článku 1(2).

V implementácii  programu bude komisia úzko spolupracovať s členskými štátmi za pomoci výboru ustanovenom v článku 8. Bude tiež konzultovať so zainteresovanými partnermi a zabezpečí, že účasť odborníkov na programe bude odrážať európsku kultúrnu rozmanitosť.

2.2	Finančné zabezpečenie
2.2.1	Príspevok spoločenstva
Príspevok spoločenstva nepresiahne 50% konečných nákladov za opatrenia (okrem prípadov  uvedených v tejto prílohe, kde je strop 60%) a bude pridelený buď formou podmienečne uhraditeľných preddavkov, alebo dotácií. Do úvahy môžu prichádzať iba náklady spojené priamo s realizáciou opatrení, na ktoré sa dostáva podpora, a to iba v prípade ak osoba, ktorá má podporu dostať, čiastočne uhradí časť nákladov ešte pred výberovým postupom. Na multilingválnu podporu bude mať príspevok spoločenstva formu dotácie.

2.2.2	Predbežný odhad, monitoring a následné vyhodnotenie
Pred schválením žiadosti na podporu spoločenstva komisia žiadosť starostlivo ohodnotí s cieľom skontrolovať, či zodpovedá rozhodnutiu a podmienkam stanovených v pododsekoch 2 a 3 tohto odseku prílohy.
Žiadosti o podporu spoločenstva musia obsahovať  :
(a)	finančný plán obsahujúci všetky finančné komponenty projektu vrátane finančnej podpory požadovanej od komisie;
(b)	predbežný pracovný časový harmonogram;
(c)	každú inú významnú informáciu požadovanú komisiou.

2.2.3. Finančné ustanovenia a kontrola
Komisia stanoví predpisy týkajúce sa záväzkov a platieb pre opatrenia podniknuté v súlade s rozhodnutím, ktoré budú v súlade s príslušnými ustanoveniami finančných nariadení.
Najmä zabezpečí, aby použité administratívne a finančné procedúry  zodpovedali sledovaným cieľom, ako i praxi a záujmom audiovizuálneho priemyslu.

2.3	Implementácia
2.3.1	Program bude implementovať komisia. Za týmto účelom sa môže obrátiť na nezávislých konzultantov a úrady technickej pomoci, ktoré sa vyberú po pozvaní na výberové konanie na základe ich expertízy v sektore, skúseností nadobudnutých v programe MEDIA II alebo iných skúseností získaných v tejto oblasti. Technická pomoc bude financovaná z rozpočtu programu. V súlade s postupom uvedeným v článku 8(2) môže tiež komisia uzavrieť partnerstvá pre jednotlivé operácie s odbornými orgánmi vrátane tých, ktoré boli ustanovené pri realizácii iných európskych iniciatív ako napr. Audiovisual Eureka, EURIMAGES a European Audiovisual Observatory s cieľom realizácie takých opatrení, ktoré spĺňajú ciele programu v oblasti propagácie.

Komisia urobí konečný výber príjemcov programu a rozhodne o finančnej podpore, ktorá sa má prideliť v súlade s článkom 8 na základe prípravných prác vykonaných úradmi pre technickú pomoc. Svoje rozhodnutia zdôvodní žiadateľom o podporu udeľovanú spoločenstvom a zabezpečí transparentnosť realizácie programu.
Na realizáciu programu a najmä na vyhodnotenie projektov, pre ktoré boli použité finančné prostriedky a sieťové aktivity programu, komisia použije uznávaných a nezávislých audiovizuálnych expertov pre oblasť rozvoja, výroby, distribúcie a propagácie, ktorí sú v prípade potreby zdatní v oblasti riadenia práv, špeciálne v novom digitálnom prostredí.
2.3.2	Komisia urobí nevyhnutné kroky na poskytnutie informácie o možnostiach poskytovaných programom a zabezpečí ich propagáciu. Komisia tiež poskytne cez internet zrozumiteľné informácie týkajúce sa podporných opatrení dostupných na základe politiky Európskej únie, ktoré sú významné pre audiovizuálny sektor.
Pokračovaním v aktivitách siete MEDIA Desk  a Antenna  a zabezpečením posilnenia ich odborných schopností urobí komisia a členské štáty najmä nevyhnutné kroky, aby:
(a)	informovali odborníkov  v audiovizuálnom sektore o rôznych podporných opatreniach, ktoré sú k dispozícii na základe politiky Európskej únie;
(b)	zverejnili a propagovali program;
(c)	podporili maximálnu účasť odborníkov na programových aktivitách;
(d)	pomáhali odborníkom pri prezentácii projektov predložených na základe výzvy na predloženie návrhov;
(e)	stimulovali nadnárodnú spoluprácu medzi odborníkmi;
(f)	prepojili rôzne podporné organizácie členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby programové aktivity doplňovali národné podporné opatrenia.