Aktualizované Postupy pre finančnú kontrolu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu

1. Úvod

Slovenská republika ako členský štát Európskej únie (ďalej len EÚ) je zodpovedná za finančnú kontrolu prostriedkov pomoci poskytnutých zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ. Zodpovednosť sa týka  nasledujúcich skutočností: 
-	zavedenia riadiacich a kontrolných systémov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ a spôsobu ich implementácie – overenie účinnosti a správnosti ich použitia
-     poskytnutia popisu uvedených systémov Komisii 
-	použitia prostriedkov pomoci EÚ  v súlade s platnou legislatívou EÚ a legislatívou SR a podľa zásad prehľadného finančného riadenia 
-	certifikácie správnosti a presnosti prehlásení o výdavkoch  predkladaných Komisii 
-	preukázateľnosti účtovníctva prostredníctvom overiteľných podporných dokladov 
-	prevencie, zisťovania a nápravy nezrovnalostí a predkladania informácií o nezrovnalostiach Komisii podľa platných pravidiel a plynulého informovania Komisie o stave administratívnych a právnych postupov 
-	predkladania vyhlásenia o ukončení pomoci Komisii 
-	spolupráce s Komisiou 
-	vymáhania  finančných čiastok klasifikovaných ako nezrovnalosti a v prípade vhodnosti uplatňovanie penalizácie za oneskorené platby.

Slovenská republika zabezpečuje činnosti súvisiace s riadiacimi a kontrolnými systémami prostriedkov pomoci zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v zmysle nasledujúcich nariadení EK:

-	Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 ustanovujúceho podrobné pravidlá implementácie Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 týkajúceho sa systému riadenia kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002,

-	Nariadenia Komisie (ES) č 1386/2002 ktorým sa ustanovujú presné pravidlá na vykonávanie Nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 týkajúce sa riadiacich a kontrolných systémov súvisiacich s finančnou pomocou poskytovanou z Kohézneho fondu a  postupov pri vykonávaní finančných opráv.

	Slovenská republika zaviedla riadiace a kontrolné systémy pre operačný program, sektorové operačné programy, JPD NUTS II Bratislava Cieľ 2, JPD NUTS II Bratislava Cieľ 3, iniciatívy Spoločenstva financovaných z prostriedkov štrukturálnych fondov a zároveň pre implementáciu projektov Kohézneho fondu. 

	Rámcový popis riadiacich  a kontrolných systémov je uvedený v nasledujúcich dokumentoch:
-	v Koncepcii systému finančného riadenia štrukturálnych fondov schválenej Uznesením vlády SR č. 1008/2003 v aktualizovanej verzii (posledná platná od 15. 2. 2005),
-	v Koncepcii systému finančného riadenia Kohézneho fondu schválenej Uznesením vlády SR č. 946/2003.

	Riadiace a platobné orgány zabezpečujú implementáciu prostriedkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.  Kontrolné orgány SR  vykonávajú finančnú kontrolu verejných prostriedkov na území Slovenskej republiky v zmysle vyššie uvedených nariadení EK podľa zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 618/2004 Z. z. (ďalej len Zákon).

	Zákon  upravuje základné pravidlá, ciele a spôsob vykonávania finančnej kontroly a vnútorného auditu. 
	
	Ministerstvo financií SR je podľa ustanovenia § 3 Zákona ústredným orgánom štátnej správy pre finančnú kontrolu a vnútorný audit, ktorý v rámci tejto pôsobnosti okrem iného:
-	koordinuje vykonávanie následnej finančnej kontroly s inými kontrolnými orgánmi 
-	vykonáva metodický dohľad a metodicky usmerňuje a harmonizuje vykonávanie finančnej kontroly a vnútorného auditu
-	zabezpečuje   odborné  vzdelávanie   zamestnancov  kontrolných orgánov   vykonávajúcich   finančnú   kontrolu   a  vnútorných audítorov.

	Aktualizácia Postupov pre finančnú kontrolu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (ďalej len Postupy) bola vykonaná na základe doterajších poznatkov získaných z implementácie prostriedkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Jej cieľom je precizovať postupy finančnej kontroly prostriedkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, a tým poskytnúť zamestnancom vykonávajúcim finančnú kontrolu I. aj II. úrovne ucelený obraz o systéme finančnej kontroly prostriedkov EÚ. 

	V prípade, že  vykonávanie finančnej kontroly prinesie v budúcnosti ďalšie úlohy, MF SR ich bude následne riešiť. Zároveň očakávame od zamestnancov vykonávajúcich finančnú kontrolu na oboch úrovniach aktívnu spoluprácu pri výmene informácií a skúseností z praxe. 
2. Právny a metodický základ pre vykonávanie finančných kontrol
Právne predpisy	
  2.1 Nariadenia Európskych spoločenstiev
•	Nariadenie Komisie č. 2001/438/ES ustanovujúce podrobné pravidlá implementácie Nariadenia Rady č. 1999/1260/ES týkajúceho sa systému riadenia kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov,
•	Nariadenie Komisie č. 2002/1386/ES, ktorým sa ustanovujú presné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 týkajúce sa riadiacich a kontrolných systémov súvisiacich s finančnou pomocou poskytovanou z  Kohézneho fondu a postupov pri vykonávaní finančných opráv,
2.2 Všeobecne záväzné právne predpisy SR
•	Zákon č. 502/2001 Z.z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení zákona č. 618/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 502/2001 Z. z.  o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony,
•	Zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly v znení neskorších predpisov,
•	Zákon č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov,
•	Vyhláška Ministerstva financií SR č. 517/2001 Z. z. o obsahu ročnej správy o výsledkoch finančných kontrol v znení vyhlášky Ministerstva financií SR č. 738/2004 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva financií SR č. 517/2001 Z. z. o obsahu ročnej správy o výsledkoch finančných kontrol,

Zoznam ostatných predpisov, ktoré tvoria právny základ pre vykonávanie finančnej kontroly, vrátane predpisov uvedených v bodoch 2.1 a 2.2 tvorí Prílohu č. 1 Postupov  

 Metodické predpisy 

•	Príručka pre výkon minimálnej 5 %-nej vzorkovej kontroly štrukturálnych fondov v znení neskorších zmien,
•	Príručka na vykonávanie finančnej kontroly operácií Programu iniciatívy Spoločenstva INTERREG III,
•	Príručka pre minimálne 15 %-nú kontrolu vzoriek operácií Kohézneho fondu v znení neskorších zmien,
•	Zásady koordinácie následnej finančnej kontroly,

3. Základné pojmy a definície
	3.1. Základné pojmy a definície týkajúce sa nástrojov pomoci EÚ

Štrukturálne fondy – nástroje štrukturálnej politiky ES využívané na dosiahnutie jej cieľov. K štrukturálnym fondom patria: 
-	Európsky fond regionálneho rozvoja 
-	Európsky sociálny fond 
-	Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond – usmerňovacia sekcia  
-	Finančný nástroj na usmerňovanie rybolovu. 
Cieľ 1 - cieľ ES umožňujúci podporu zo štrukturálnych fondov  pre zaostávajúce regióny, v ktorých hodnota HDP na obyvateľa meraná paritou kúpnej sily a vypočítaná na základe údajov ES v priemere za posledné tri kalendárne roky je menšia ako 75 % priemeru Európskych spoločenstiev - Slovenská republika okrem Bratislavského samosprávneho kraja. 
Cieľ 2 - cieľ ES umožňujúci podporu z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu pre regióny vážne postihnuté úpadkom priemyslu, a ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam - Bratislavský samosprávny kraj.  
Cieľ 3 - cieľ ES umožňujúci podporu z Európskeho sociálneho fondu pre rozvoj ľudských zdrojov, modernizáciu a prispôsobovanie politík a systémov vzdelávania, školenia a zamestnanosti - Bratislavský samosprávny kraj.
Kohézny fond – finančný nástroj ES určený pre členské krajiny, ktorých hodnota HDP na obyvateľa meraná paritou kúpnej sily a vypočítaná na základe údajov ES v priemere za posledné tri kalendárne roky je menšia ako 90 % priemeru ES. Podporuje projekty dopravnej infraštruktúry a životného prostredia.

Iniciatívy Spoločenstva – forma pomoci ES zo štrukturálnych fondov zameraná na podporu cezhraničnej spolupráce (INTERREG III A), transnacionálnej spolupráce (INTERREG III B  CADSES), interregionálnej spolupráce (INTERREG III C); hospodárskej a spoločenskej obnovy zaostalých miest a mestských oblastí (URBAN); rozvoja vidieka (LEADER) alebo medzištátnej spolupráce na presadzovanie nových prostriedkov boja so všetkými formami diskriminácie a nerovnoprávností v oblasti trhu práce (EQUAL).

Orgán vyhotovujúci vyhlásenie o ukončení pomoci (Winding-up Body) - nezávislý orgán zodpovedný za vypracovanie vyhlásenia o ukončení pomoci (z prostriedkov štrukturálnych fondov podľa článku 15 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002; z prostriedkov Kohézneho fondu podľa článku 13 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002), ktoré je nevyhnutnou podmienkou na predloženie žiadosti o záverečnú platbu z EK. 
Pomoc de minimis – pomoc, ktorá u podnikateľa neprekročí súhrnne v prepočte 100 000 EUR v priebehu troch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov a jej poskytnutie je v súlade s právnym predpisom spoločenstva o poskytnutí pomoci de minimis.
Oprávnené výdavky - výdavky, ktoré boli skutočne realizované v rámci obdobia stanoveného v rozhodnutí o poskytnutí pomoci vo forme výdavkov konečného prijímateľa/príjemcu pomoci v súlade s nasledujúcimi nariadeniami ES:
-	Nariadením Komisie (ES) č. 448/2004 ktorým sa mení a dopĺňa Nariadenie Komisie (ES) č. 1685/2000 ustanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 týkajúce sa oprávnenosti výdavkov financovaných zo štrukturálnych fondov, a ktoré boli realizované v rámci operácií vybraných na podporu v rámci pomoci v súlade s kritériami výberu a procesmi podliehajúcimi pravidlám ES,
-	Nariadením Rady (ES) č. 1164/1994 týkajúceho sa oprávnenosti výdavkov v kontexte opatrení čiastočne financovaných z KF v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 16/2003, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá Nariadenia Rady (ES) č. 1164/1994.
Oprávnené výdavky sú výdavky realizované v súlade s legislatívou EÚ a legislatívou SR.

Audit trail – podrobný popis riadenia a realizácie pomoci z EÚ na všetkých úrovniach systému obsahujúci tok informácií, dokumentácie, finančných prostriedkov a kontroly. 

Povinnosť zavedenia spoľahlivého audit trailu riadiacich a kontrolných systémov členských štátov vyplýva:
-	z ustanovení článku 7 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 pre štrukturálne fondy (v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002)
-	z ustanovení článku 6 Nariadenie Komisie (ES) č. 1386/2002 pre Kohézny fond

Predfinancovanie – poskytnutie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu SR konečnému prijímateľovi z verejného sektora na spolufinancovanie projektov  v rámci ERDF, EAGGF, FIFG a zo štátneho rozpočtu SR na uhrádzanie záväzkov voči dodávateľovi v lehote splatnosti na základe predloženia účtovných dokladov vystavených dodávateľom.

Zálohová platba – poskytnutie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu SR konečnému prijímateľovi z verejného sektora na spolufinancovanie projektov v rámci ESF a zo štátneho rozpočtu SR do výšky 20 % ročného rozpočtu projektu z prostriedkov zodpovedajúcich podielu ES a štátneho rozpočtu SR po podpísaní zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku a preukázaní konečného prijímateľa o začatí realizácie projektu financovaného z ESF formou zálohovej platby.

Ďalšie definície týkajúce sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú podľa príslušnosti uvedené v Koncepcii systému finančného riadenia štrukturálnych fondov a v Koncepcii systému finančného riadenia Kohézneho fondu.

3.2. Základné pojmy a definície týkajúce sa finančnej kontroly

Verejná vnútorná finančná kontrola (PIFC) – zahŕňa systém finančného riadenia a kontroly, systém vnútorného auditu a nástroje pre harmonizáciu a koordináciu metodík a postupov pre uvedené systémy.
PIFC je ucelený verejný systém (centrálny a miestny) založený vládou pre účely   finančnej kontroly, vnútorného auditu a poskytovania správ týkajúcich sa použitia národných rozpočtových nástrojov. 
PIFC tvoria nasledujúce základné prvky:
A.	Systém finančného riadenia a kontroly, ktorý zahŕňa nasledujúce činnosti:
a)	prípravu dokumentácie pre finančné rozhodnutia akéhokoľvek charakteru (záväzky, zmluvy, refundácie a vymáhanie neoprávnene vyplatených prostriedkov),
b)	predbežnú (ex-ante) finančnú kontrolu (schvaľovanie finančných rozhodnutí na základe súladu so všeobecne záväznými právnymi predpismi SR  a nariadeniami EÚ,
c)	účtovanie finančných operácií (správne, úplné, preukázateľné a zrozumiteľné účtovníctvo a predkladanie správ). 
      Za zavedenie, primerané fungovanie a rozvíjanie systému finančného riadenia a kontroly je zodpovedný vedúci orgánu verejnej správy.
B.	Následná (ex-post) finančná kontrola – nezávislá od riadiacich a platobných činností; náležitosti následnej finančnej kontroly sú uvedené v ďalšej časti týchto  Postupov.
C.	Funkčne nezávislý vnútorný audit
D.	Centrálna harmonizačná jednotka (CHU) – organizačný útvar zodpovedný za metodické usmerňovanie a harmonizáciu finančnej kontroly a vnútorného auditu (t.j. ako systému  kontroly na I. úrovni a II. úrovni, tak aj vnútorného auditu). V Slovenskej republike plní funkcie CHU Odbor metodiky finančnej kontroly a vnútorného auditu, ktorý je organizačne začlenený do Sekcie systému verejnej vnútornej finančnej kontroly Ministerstva financií SR.
Finančná kontrola je podľa ustanovenia § 2 ods. 1 Zákona súhrn činností, ktorými sa v súlade so Zákonom a osobitnými predpismi overuje:

a)	splnenie podmienok na poskytnutie verejných prostriedkov,
b)	dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov pri hospodárení s verejnými prostriedkami,
c)	dodržiavanie hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri hospodárení s verejnými prostriedkami,
d)	na účely finančného riadenia dostupnosť, správnosť a úplnosť informácií o vykonávaných finančných operáciách a o hospodárení s verejnými prostriedkami,
e)	splnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených finančnou kontrolou a na odstránenie príčin ich vzniku.

Finančná kontrola môže byť vykonávaná ako:
-	predbežná finančná kontrola (ex - ante)
-	priebežná finančná kontrola (on - going)
-	následná finančná kontrola (ex - post)

Činnosti, ako napríklad kontrola fyzickej realizácie projektu – kontrola administratívna, kontrola na mieste, kontrola účtovná, kontrola dokladová a ďalšie sú vykonávané podľa povahy kontrolovaných finančných operácií  v rámci základných typov finančnej kontroly definovaných v § 5 Zákona a v zmysle príslušných ustanovení relevantných nariadení Európskej Komisie v záujme dostatočného overenia správnosti vynakladania finančných prostriedkov.

Cieľom  kontroly  je zabezpečiť:
a)	hospodárny, efektívny a účinný výkon verejnej správy,
b)	dodržiavanie   všeobecne   záväzných   právnych   predpisov  kontrolovaným   subjektom   pri    hospodárení   s   verejnými prostriedkami,
c)	dodržiavanie  hospodárnosti,  efektívnosti   a  účinnosti  pri hospodárení s verejnými prostriedkami,
d)	včasné  a  spoľahlivé  informovanie  vedúceho  orgánu verejnej správy  o   úrovni  hospodárenia  s   verejnými  prostriedkami a o vykonávaných finančných operáciách.

Finančná operácia - je príjem    alebo   použitie   verejných prostriedkov  v  hotovosti  alebo  bezhotovostne,  právny úkon alebo iný úkon majetkovej povahy.

Hospodárnosť – je minimalizovanie nákladov  na vykonanie činnosti alebo  obstaranie tovarov,  prác a  služieb pri  zachovaní ich primeranej úrovne a kvality.

Efektívnosť – je maximalizovanie výsledkov činnosti vo vzťahu k disponibilným verejným prostriedkom.

Účinnosť – je vzťah   medzi   plánovaným   výsledkom   činnosti a skutočným  výsledkom  činnosti  vzhľadom  na použité verejné prostriedky.

Finančné riadenie - súhrn postupov orgánu  verejnej správy pri zodpovednom  a  prehľadnom  plánovaní,  rozpočtovaní, použití, účtovaní,   výkazníctve   a   finančnej   kontrole   verejných prostriedkov  a vlastných  prostriedkov,  cieľom ktorých je ich hospodárne, efektívne a účinné využívanie.

Kontrolný orgán  je organizačný útvar orgánu verejnej správy vykonávajúci následnú finančnú kontrolu. 

Zamestnanec kontrolného orgánu je štátny zamestnanec ktorý je v štátnoza-mestnaneckom pomere s príslušným služobným úradom orgánu verejnej správy, zaradený do odboru štátnej služby Kontrola, sťažnosti a petície, vnútorný audit, vykonávajúci kontrolnú činnosť, ktorá je uvedená v opise štátnozamestnaneckého miesta. 

Prizvaná osoba – je zamestnanec iného orgánu verejnej správy, fyzická osoba, alebo zamestnanec inej právnickej osoby, ktorá vykonáva následnú finančnú kontrolu podľa ustanovenia § 24 Zákona. 

Kontrolovaný subjekt – je orgán verejnej správy, jeho vnútorné organizačné útvary, preddavkové organizácie; iná právnická osoba a fyzická osoba, ak hospodária s verejnými prostriedkami.

Orgán verejnej správy - je subjekt  sektora verejnej správy podľa ustanovenia § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov  a    právnická   osoba,    prostredníctvom ktorej sa poskytujú prostriedky Európskej únie.

Verejné prostriedky -  sú  finančné   prostriedky,  s  ktorými hospodária   právnické   osoby   verejnej   správy;  verejnými prostriedkami  sú  aj  prostriedky  Európskej  únie  a  odvody Európskej únii,  vrátane  iných  prostriedkov  zo  zahraničia  na financovanie   projektov  na   základe  medzinárodných  zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Námietka - je písomné vyjadrenie nesúhlasu kontrolovaného subjektu voči: 
-	úplnosti, pravdivosti alebo preukázateľnosti kontrolných zistení, alebo 
-	zamestnancovi (zamestnancom) kontrolného orgánu alebo prizvanej osobe, ktorý je podľa poverenia oprávnený vykonávať následnú finančnú kontrolu, na základe pochybností o jeho nepredpojatosti  .

Riziko – je pravdepodobnosť výskytu nepriaznivého vplyvu udalosti alebo činnosti, alebo iných odchýlok od stanovených cieľov a zámerov na plnenie úloh orgánu verejnej správy.

Vyjadrenie – je  písomná informácia  zodpovednej osoby  kontrolovaného subjektu  ku skutočnostiam týkajúcim sa predmetu kontroly, ktorú predkladá kontrolovaný subjekt kontrolnému orgánu na základe jeho vyžiadania.   

Kontrolné zistenie - zaznamenáva stav  predmetu kontroly v kontrolovanom subjekte; je to výsledok porovnania skutočného stavu - so stavom požadovaným, ktorý je daný legislatívou EÚ, všeobecne záväznými právnymi predpismi a vykonávacími predpismi.

Pravdivosť kontrolných zistení – je objektívne vyjadrenie skutočného stavu výsledkov kontroly hodnoverne zdokumentované.

Úplnosť kontrolných zistení – komplex údajov ktoré tvoria súčasť pravdivosti kontrolného zistenia.

Preukázateľnosti kontrolných zistení – hodnoverné dokázanie kontrolných zistení relevantnými dokladmi.

Doklad (v zmysle ustanovenia § 14 ods. (2) písm. e)) - oficiálny písomný dôkaz, alebo iný dôkaz (napr. záznam z technického nosiča dát) súvisiaci s realizáciou finančných operácií. Tvorí základný článok preukázateľnosti kontrolných zistení. Dokladom môže byť písomné vyjadrenie zodpovedného zamestnanca kontrolovaného subjektu k predmetu kontroly predložené na základe vyžiadania kontrolného orgánu. 

Štatutárny orgán - osoba, ktorá je oprávnená (zákonom, zmluvou o zriadení právnickej osoby, zakladacou listinou alebo zriaďovacou listinou) robiť právne úkony za kontrolovaný subjekt vo všetkých veciach.

Primeraná lehota - termín navrhnutý kontrolným orgánom, ak kontrolovaný subjekt neuviedol žiadny objektívny dôvod, pre ktorý nemôže tento termín akceptovať. 

Účtovný doklad –  preukázateľný účtovný záznam, ktorý musí obsahovať náležitosti uvedené v ustanovení § 10 ods. (1) písmena a) až g) zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.
Nezrovnalosť – akékoľvek porušenie ustanovenia práva Európskych spoločenstiev vyplývajúce z konania alebo nedbalosti hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by mohlo byť poškodenie všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev alebo rozpočtov spravovaných Európskymi spoločenstvami, a to buď znížením alebo stratou príjmov z vlastných zdrojov vyberaných v mene Európskych spoločenstiev alebo formou neoprávneného výdavku.
4. Typy kontrol, ciele, výsledky
	Finančná kontrola je vykonávaná ako:
A.	Kontrola na I. úrovni, ktorá zahŕňa:
a)	Predbežnú (ex - ante) finančnú kontrolu
-	predbežná finančná kontrola na programovej úrovni
-	predbežná finančná kontrola finančných operácií vykonávaných riadiacim orgánom vo vzťahu  k Európskej komisii
-	predbežná finančná kontrola finančných operácií vykonávaných národným orgánom príslušného programu iniciatívy Spoločenstva INTERREG III vo vzťahu k riadiacemu orgánu a k Európskej komisii 
-	predbežná finančná kontrola finančných operácií vykonávaných platobným orgánom pre štrukturálne fondy/Kohézny fond vo vzťahu k Európskej komisii 

-	predbežná finančná kontrola na projektovej úrovni
­	kontrola fyzickej realizácie projektov operácií štrukturálnych fondov (ako administratívna kontrola a kontrola na mieste- technická, účtovná)
­	kontrola fyzickej realizácie projektov Kohézneho fondu (ako administratívna kontrola a kontrola na mieste- technická, účtovná)       
­	predbežná finančná kontrola vykonávaná platobnou jednotkou pri prostriedkoch štrukturálnych fondov/sprostredkovateľským orgánom pod platobným orgánom pri prostriedkoch Kohézneho fondu

b)	Priebežnú (on-going) finančnú kontrolu:
-	priebežná finančná kontrola vybranej finančnej operácie
-	kontrola kvality vykonávaná riadiacim orgánom/národným orgánom
-	kontrola kvality vykonávaná platobným orgánom 
B.	Kontrola na II. úrovni, ktorá zahŕňa:
Následnú (ex - post) finančnú kontrolu; môže byť vykonávaná ako:
­	minimálne 5%-ná kontrola vzorky operácií štrukturálnych  fondov  
­	overovanie efektívnosti  riadiaceho a kontrolného systému na minimálne 5%-nej vzorke oprávnených výdavkov štrukturálnych fondov  
­	minimálne 15%-ná kontrola vzorky operácií Kohézneho fondu
­	overovanie efektívnosti  riadiaceho a kontrolného systému na minimálne 15%-nej vzorke oprávnených výdavkov  Kohézneho fondu 
­	následná finančná kontrola prostriedkov spolufinancovania zo štrukturálnych fondov/Kohézneho fondu a zo štátneho rozpočtu SR, ktorá sa nezapočítava do minimálne 5%-nej/15 %-nej kontroly vzorky operácií 
­	kontrola plnenia opatrení na odstránenie nedostatkov a odstránenie príčin ich vzniku
C.    Kontrola pred ukončením pomoci a vyhotovenie Vyhlásenia o ukončení pomoci v zmysle kapitoly II Finančná kontrola Článku 38 Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 a článku 15 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001pre štrukturálne fondy (v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002) a článku 13 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2001 pre Kohézny fond. 
	4.1. Kontrola na I. úrovni
	4.1.1. Predbežná finančná kontrola
je kontrola vykonávaná v zmysle ustanovení § 9 Zákona, ktorou sa overuje, či je pripravovaná finančná operácia v súlade:
-	s legislatívou EU a so  všeobecne záväznými právnymi predpismi SR, 
-	s medzinárodnými zmluvami,  
-	programovým dokumentom a programovým doplnkom, 
-	so  zmluvami uzatvorenými orgánom verejnej správy, 
-	so schváleným rozpočtom orgánu verejnej správy, 
-	s manuálmi vnútorných postupov riadiaceho orgánu, národného orgánu, platobného orgánu, sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom, implementačných orgánov, sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom, platobných jednotiek (pre štrukturálne fondy a Kohézny fond –podľa príslušnosti a rozdelenej zodpovednosti)  
-	dodržiavanie hospodárnosti,  efektívnosti a účinnosti použitia verejných prostriedkov
-	s inými  rozhodnutiami. 
Predbežnou finančnou kontrolou sa overuje každá finančná operácia pred jej uskutočnením. Predbežná finančná kontrola je 100 %-ná kontrola – overujú sa pri nej všetky účtovné doklady a doklady rovnocennej dôkaznej hodnoty v originálnom vyhotovení. 
Predbežnú     finančnú     kontrolu     vykonáva    vedúci zamestnanec   poverený  vedúcim  orgánu  verejnej  správy  a zamestnanci zodpovední  za  rozpočet,  verejné obstarávanie, správu majetku alebo za iné odborné činnosti podľa charakteru finančnej operácie; uvedené osoby potvrdzujú vykonanie  predbežnej finančnej  kontroly  podpisom   a uvedením dátumu jej vykonania na  doklade súvisiacom  s pripravovanou finančnou operáciou.
	Predbežná kontrola je vykonávaná zamestnancami organizačných útvarov vykonávajúcich funkcie finančného riadenia podľa svojich vecných kompetencií stanovených v opise ich činnosti,  v súlade s audit trailmi, teda kontrola vykonávaná v rámci riadenia. Predbežnú finančnú kontrolu nesmú vykonávať orgány následnej finančnej kontroly. 

Tým, že predbežnú finančnú kontrolu vykonáva zamestnanec zodpovedný za príslušnú problematiku a vedúci zamestnanec, teda dvaja zamestnanci, je dodržané „ pravidlo štyroch očí “.

Finančné operácie nemožno vykonať  alebo v nich pokračovať bez ich overenia predbežnou finančnou kontrolou.
Pri vykonávaní predbežnej finančnej kontroly sú osoby zodpovedné za jej vykonávanie  povinné písomne oznámiť vedúcemu orgánu verejnej správy zistené závažné nedostatky, pre ktoré nemožno kontrolovanú finančnú operáciu vykonať alebo v jej príprave pokračovať.
V prípade, že zamestnanci ktorí vykonali predbežnú finančnú kontrolu oznámia vedúcemu organizácie nedostatky zistené predbežnou finančnou kontrolou, vedúci organizácie je  povinný neodkladne odstrániť nedostatky a až potom pokračovať vo finančnej operácii.  
								                  
Predbežná finančná kontrola prostriedkov spolufinancovania z rozpočtu EÚ a zo štátneho rozpočtu SR  je vykonávaná ako: 
4.1.1.1  Predbežná finančná kontrola  na programovej úrovni 
	Vykonáva sa pred vznikom zmluvného záväzku alebo rozhodnutia  - v riadiacom orgáne/národnom orgáne a platobnom orgáne operačného programu, príslušného sektorového operačného programu, JPD cieľ 2, JPD cieľ 3, iniciatívy Spoločenstva. 
	Predbežnou finančnou kontrolou vykonávanou na programovej úrovni sa overujú pripravované finančné operácie, hlavne či sú v súlade s legislatívou EÚ, legislatívou SR, medzinárodnými zmluvami, programovými dokumentmi a programovými doplnkami, zmluvami uzatvorenými orgánmi verejnej správy; s rozpočtom operačného programu, príslušného sektorového operačného programu, JPD cieľ 2, JPD cieľ 3, alebo   príslušnej iniciatívy. 
	Riadiaci orgán pre operačný program Základná infraštruktúra a pre SOP (Priemysel a služby; Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka; Ľudské zdroje) vykonáva predbežnú finančnú kontrolu na programovej úrovni pred uzatvorením zmluvy/splnomocnenia o delegovaní právomocí na sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom.
	Platobný orgán pre štrukturálne fondy a platobný orgán pre Kohézny fond  Sekcie európskych záležitostí MF SR vykonávajú v rámci svojich pôsobností predbežnú finančnú kontrolu na programovej úrovni žiadostí - o zálohové platby, predbežné platby, žiadosti o záverečnú platbu a výkazov výdavkov – predbežných a konečných (certifikácia výkazov výdavkov) - pred ich predložením Európskej komisii     ( v prípade iniciatívy   ES    INTERREG III A keď sa platobný orgán nachádza na území partnerského štátu - platobnému orgánu partnerského štátu)
4.1.1.2 Predbežná finančná kontrola vykonávaná na projektovej úrovni 
podľa článku 4 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 a  čl. 4 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 sa vykonáva pred poukázaním platby konečnému prijímateľovi / príjemcovi pomoci na úrovni: 
4.1.1.2	A riadiaceho/národného orgánu, alebo v prípade delegovania právomoci na úrovni sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom, implementačného orgánu (ďalej len RO/NO/SO-RO/IO),
4.1.1.2	B platobnej jednotky príslušného ministerstva (ďalej len PJ) pri operáciách štrukturálnych fondov, sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom (ďalej len SO-PO) pri projektoch Kohézneho fondu.
4.1.1.2 A. Predbežná finančná kontrola vykonávaná na úrovni RO/NO/SO-RO/IO sa 
vykonáva ako Kontrola fyzickej realizácie projektu. 
Kontrola fyzickej realizácie projektu je súčasťou úkonov predbežnej finančnej kontroly.
Fyzická realizácia projektu nastáva od okamihu, keď konečný prijímateľ/príjemca pomoci (ďalej len KP/PP) začne projekt realizovať na základe uzatvorenej zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, resp zmluvy o financovaní a implementácii projektu Kohézneho fondu. Fyzická realizácia projektu môže v niektorých prípadoch začať už aj pred uzatvorením zmluvy, a to najskôr dňom predloženia žiadosti o poskytnutie NFP (napr. SOP poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka). Pri projektoch Kohézneho fondu sú výdavky oprávnené už pred podpísaním zmluvy o financovaní a implementácii projektu Kohézneho fondu.  KP/PP po začatí fyzickej realizácie projektu  predkladá  RO/NO/SO-RO/IO v stanovených termínoch žiadosti o platbu - refundáciu výdavkov uvedených na faktúrach, spolu s faktúrami  v originálnom vyhotovení alebo s inými dokladmi rovnocennej dôkaznej hodnoty a s dokladmi o ich uhradení.
RO/NO/SO-RO/IO vykoná po obdržaní žiadosti o platbu  KP/PP  kontrolu fyzickej realizácie projektu (ďalej len KFRP).
Cieľom  KFRP je overenie oprávnenosti výdavkov a skutočného dodania výrobkov a služieb podľa kritérií stanovených v legislatíve EÚ a v národnej legislatíve.
KFRP vykonáva:
a)	KP/PP, ktorý je povinný pred uhradením každej faktúry alebo iného dokladu rovnocennej dôkaznej hodnoty dodávateľovi vykonať predbežnú finančnú kontrolu každej finančnej operácie uvedenej na predloženom účtovnom doklade, t. j. vykonať vecnú a formálnu kontrolu faktúry,
b)	RO/NO alebo v prípade delegovania právomocí SO-RO/IO.
Príslušný orgán (z nasledujúcich - RO/NO/SO-RO/IO) v rámci vykonávania KFRP overuje každú  finančnú operáciu pred poukázaním platby konečnému prijímateľovi (je to 100 % kontrola),  t. j. overujú sa všetky prijaté faktúry alebo účtovné doklady rovnocennej dôkaznej hodnoty – v originálnom vyhotovení. 

KFRP sa vykonáva formou  kontroly písomnej dokumentácie (ďalej len administratívna kontrola) a kontroly na mieste ( ak je to vhodné). 

Pri administratívnej kontrole  sa overuje:
1.	Súlad  operácie s kritériami oprávnenosti – súlad sa týka predmetu, času a umiestnenia podľa požiadaviek zmluvy o poskytnutí prostriedkov spolufinancovania; zmluva musí byť uzatvorená v súlade s legislatívou EÚ a legislatívou SR; programovými dokumentmi platnými  v čase jej uzatvárania,
2.	Matematická  správnosť výdavkov - kontroluje  sa matematická správnosť údajov - vykázaných    dodaných výrobkov, služieb vzhľadom k množstvu a jednotkovej cene, matematická správnosť hodnôt vykázaných prác vzhľadom k objemu a jednotkovej cene; súčtov jednotlivých položiek uvedených na faktúre alebo inom preukázateľnom doklade rovnocennej dôkaznej hodnoty a v súhrnných účtovných dokladoch.
3.	Súlad s osobitnými národnými a európskymi podmienkami pre spolufinancovanie z  prostriedkov príslušného nástroja pomoci EÚ, týkajúcimi sa najmä verejného obstarávania, štátnej pomoci, ochrany životného prostredia a rovnosti príležitostí pri štrukturálnych fondoch;  pri Kohéznom fonde ochrany životného prostredia, prepravy, transeurópskych sietí, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania.

Kontrola finančnej operácie na mieste 
     
	Cieľom kontroly na mieste je overiť skutočné dodanie výrobkov a služieb deklarovaných na faktúrach, ktoré predložil konečný prijímateľ na preplatenie RO/NO/SO-RO. Kontrola  na mieste sa vykonáva v prípadoch zakladajúcich pochybnosti o údajoch uvedených v žiadosti o refundáciu výdavkov. Kontrolu na mieste vykonávajú tí zamestnanci RO/NO/SO-RO/IO, ktorí vykonávajú administratívnu kontrolu. 

	Z každej kontroly na mieste sa vyhotovuje v zmysle čl. 4 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 pre štrukturálne fondy a v zmysle článku 4 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 pre Kohézny fond  Správa o kontrole finančnej operácie na mieste. V správe sa uvedie predmet a výsledok kontroly  na mieste  t. j. rozsah vykonaných prác, zoznam dodaných výrobkov a uskutočnených služieb ktoré boli predmetom kontroly na mieste, výsledok kontroly účtovníctva KP/PP, a opatrenia uložené v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami. Správu o kontrole finančnej operácie/projektu na mieste podpíše zamestnanec, ktorý kontrolu na mieste vykonal a kontrolovaný subjekt. 

	V prípade, keď fyzická kontrola na mieste nezahŕňa všetky operácie/transakcie, ale bola vykonaná na vzorke vybraných operácií/transakcií, správa bude obsahovať zoznam skontrolovaných operácií/prác, alebo transakcií a popis metódy výberu vzorky.

	Ak na základe kontroly fyzickej realizácie projektu (administratívnej kontroly a kontroly finančnej operácie na mieste ) boli zistené nezrovnalosti,  RO/NO/SO-RO/IO predloží PO pre štrukturálne fondy správu o zistenej nezrovnalosti najneskôr do 5 pracovných dní   a zabezpečí – ešte pred vyhotovením Prehlásenia o overení vykonanie potrebných korekcií. Ak RO/SO-RO/IO zistí pri vykonávaní kontroly fyzickej realizácie projektu Kohézneho fondu nezrovnalosť, je povinný v zmysle Manuálu vnútorných postupov Platobného orgánu pre Kohézny fond nahlásiť túto nezrovnalosť okamžite platobnému orgánu pre Kohézny fond - Odboru Národného fondu MF SR. 

	RO/NO/SO-RO/IO vyhotoví na základe vykonanej KFRP Prehlásenie o overení, ktoré   predloží PJ/SO-PO príslušného programu. (Vzor prehlásenia o overení je prílohou Koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov).

Poznámka: Kontrola uskutočnenej služby, ktorá sa vykonáva ako súčasť úkonov  predbežnej finančnej kontroly operácií Programu INTERREG III A, III B CADSES Susedstvo a IIIC podľa Príručky na vykonávanie finančnej kontroly operácií Programu iniciatívy Spoločenstva INTERREG III (ďalej len Príručka) sa bude do termínu aktualizácie uvedenej príručky považovať za rovnocennú s kontrolou fyzickej realizácie projektov. V aktualizovanej Príručke bude kontrola uskutočnenej služby premenovaná z dôvodu zjednotenia terminológie na kontrolu fyzickej realizácie projektov.

Administratívna kontrola

Východisko pre vykonanie kontroly fyzickej realizácie projektu

Východiskom pre vykonanie kontroly fyzickej realizácie projektu je zmluva uzatvorená medzi RO/NO/SO-RO/ IO a  KP/PP, súčasťou ktorej sú: 
•	žiadosť KP/PP o poskytnutie nenávratného finančného príspevku z verejných prostriedkov (t. j. z prostriedkov EÚ a/alebo štátneho rozpočtu SR); súčasťou uvedenej žiadosti je doklad o vlastných zdrojoch spolufinancovania KP/PP,
•	zmluva o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, zmluva o poskytnutí finančných prostriedkov a implementácii projektu Kohézneho fondu, prípadne  dodatky k zmluve týkajúce sa zmeny príslušných ustanovení  pôvodnej zmluvy,
•	projekt obsahujúci nasledovné údaje:
-	názov, predmet a účel projektu; označenie fyzickej alebo právnickej osoby ktorá projekt realizuje; miesto realizácie projektu; technický popis projektu a odborné špecifikácie,
-	predpokladané výdavky a príjmy,
-	harmonogram realizácie
-	vyjadrenie príslušného monitorovacieho výboru (neplatí pre Kohézny fond),
•	výpočet rozhodnutia o poskytnutí  príspevku a spôsob jeho úhrady (neplatí pre Kohézny fond)
-	spôsob výpočtu, 
-	harmonogram výdavkov a doklady potrebné pre ich realizáciu.

Pre projekty predkladané v rámci opatrenia technickej pomoci platí špeciálny režim, pri ktorom nie je potrebné uzatvárať s KP zmluvu o poskytnutí nenávratného finančného príspevku; postačujúce je potvrdenie o schválení projektu.

Náležitosti žiadosti o platbu KP/PP

a)	refundácia výdavkov uhradených na začiatku projektu:

-	zdokumentovanie začatia projektu;
-	zoznam výdavkov,
-	účtovné doklady dokumentujúce uskutočnenie výdavku
                  faktúry  + výpisy z bankového účtu,
                  iné preukázateľné a platné účtovné doklady (napr. pokladničné doklady);

b)	priebežná platba, záverečná platba:
-	zoznam výdavkov,
-	účtovné doklady dokumentujúce uskutočnenie výdavku uvedené v bode a)

Kontrola správnosti zostavenia žiadosti o platbu KP/PP

Cieľom tejto kontroly je overiť nasledovné:
a)	či boli predložené všetky potrebné doklady; ak nie je dokumentácia kompletná, KP/PP bude vyzvaný, aby dodatočne predložil chýbajúce doklady;  ak áno, platí b);

b)	či predložená dokumentácia je v súlade so žiadosťou o platbu a v požadovanej forme; ak nie – KP/PP vykoná nápravu; ak áno, žiadosť je považovaná za vyhovujúcu.

Kontrola  súladu výdavkov so zmluvou o poskytnutí nenávratného finančného príspevku

Je dôležité vykonať kontrolu súladu výdavkov s údajmi uvedenými v projekte, ktorý je súčasťou zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku:

a)	Služby nemateriálového charakteru:
-	požiadať o predloženie kópie štúdií alebo správ, prezentačných brožúrok, novinových článkov o udalosti, prezenčných listín účastníkov kurzu, výkazov o predmete a rozsahu uskutočnených vzdelávacích akcií potvrdených KP/PP a iných podujatí.

b)	Investície materiálového charakteru:
-	kontrola na mieste je najvhodnejšou formou

Kontrola súladu výdavkov s legislatívou 

Kontrola oprávnenosti výdavkov  sa vykonáva v zmysle nasledujúcich nariadení ES:
-  Nariadenia Komisie (ES) č.448/2004 ktorým sa mení a dopĺňa Nariadenie (ES) č. 1685/2000 ustanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu Nariadenia rady (ES) č. 1260/1999 týkajúce sa oprávnenosti výdavkov financovaných zo štrukturálnych fondov, a ktoré boli realizované v rámci operácií vybraných na podporu v rámci pomoci v súlade s kritériami výberu a procesmi podliehajúcimi pravidlám ES,
-   Nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 obsahujúceho ustanovenia týkajúce sa oprávnenosti  výdavkov financovaných z Kohézneho fondu v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 16/2003 
 
	V rámci kontroly oprávnenosti výdavkov sa overuje súlad výdavkov s podmienkami pre poskytnutie prostriedkov spolufinancovania z fondov  EÚ a štátneho rozpočtu SR uvedenými v zmluve o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, ktorá musí byť uzatvorená v súlade s legislatívou EÚ, so všeobecne záväznými právnymi predpismi SR, s príslušným programovým dokumentom a  s vykonávacími predpismi, dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže, ochrany životného prostredia, požiadaviek na  prepravu a transeurópske siete.
(Ide o oprávnenosť z nasledujúcich hľadísk – z hľadiska geografického; časového – dátum uzatvorenia zmluvy, dátum začatia prác, dátum ukončenia prác v súlade s termínom uvedeným v Zmluve o poskytnutí nenávratného finančného príspevku; typu výdavkov a súladu výdavkov so skutočnosťou, overovanie časového harmonogramu realizácie investície)

Dodržiavanie pravidiel poskytnutia štátnej pomoci - zákon o štátnej pomoci č. 231/1999 Z. z. v znení neskorších predpisov definuje štátnu pomoc v súlade s acquis communautaire, ďalej definuje rozsah štátnej pomoci a výkon štátnej správy v oblasti štátnej pomoci. Hlavným účelom zákona je zakázať poskytovanie štátnej pomoci, ktorá   narúša alebo hrozí narušením  hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, výrobu určitého tovaru alebo poskytovanie služieb, ak poskytnutie štátnej pomoci  nepriaznivo ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi Spoločenstva. Zákon upravuje poskytovanie štátnej pomoci pre stanovené účely štátnej pomoci a postup pri predkladaní žiadostí o schválenie poskytnutia štátnej pomoci. Na poskytnutie štátnej pomoci nie je právny nárok.

Dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania – overenie, či sú výdavky použité  v súlade so zákonom č. 523/2003 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene zákona č. 575/2001 Z. z.  Citovaný zákon popisuje metódy    a   postupy    verejného   obstarávania    používané obstarávateľmi (ktorými sú v tomto prípade  KP/PP)  pri  uzatváraní  verejných  zmlúv  na dodanie tovaru,  zmlúv na uskutočnenie prác alebo  zmlúv na poskytnutie služieb. Stanovuje pôsobnosť Úradu pre verejné obstarávanie ako ústredného orgánu štátnej správy pre oblasť verejného obstarávania.

Kontrola účtovných a iných dokladov rovnocennej dôkaznej hodnoty 

Cieľom je overiť, či údaje o množstve, kvalite a cene tovarov alebo služieb uvedené na faktúre a iných rovnocenných dokladoch sú v súlade s objednanými tovarmi a službami. 

KFRP pri spolufinancovaní projektov KP/PP zo štrukturálnych fondov formou poskytnutia zálohovej platby alebo prostriedkov predfinancovania 

	Špecifiká vykonávania kontroly fyzickej realizácie projektov pri spolufinancovaní projektov štrukturálnych fondov spôsobom poskytnutia zálohovej platby a spôsobom predfinancovania sú uvedené  v Koncepcii systému finančného riadenia štrukturálnych fondov v časti 4.8 Systém informačných a finančných tokov na úrovni Slovenskej republiky.

	Pri vykonávaní KFRP operácií štrukturálnych fondov spolufinancovaných  formou poskytnutia zálohovej platby (ESF -SOP Ľudské zdroje a JPD NUTS II Bratislava cieľ 3)  sa  overuje:
-	súlad realizovaných výdavkov KP/PP zdokumentovaných náležitými účtovnými dokladmi, ktoré sú súčasťou  žiadosti o zúčtovanie zálohovej platby  s legislatívou EÚ a so všeobecne záväznými právnymi predpismi a vykonávacími predpismi SR; overuje sa oprávnenosť, reálnosť, správnosť, aktuálnosť a neprekrývanie sa nárokovaných výdavkov, súlad s pravidlami verejného obstarávania, ochrany životného prostredia, rovnosti príležitostí a štátnej pomoci,
-	skutočné dodanie výrobkov a služieb na mieste. 

Pri vykonávaní KFRP operácií štrukturálnych fondov spolufinancovaných  formou poskytnutia prostriedkov predfinancovania ( ERDF, EAGGF a FIFG) sa overuje súlad výdavkov KP/PP – ešte neuhradených, zdokumentovaných náležitými účtovnými dokladmi, ktoré sú súčasťou žiadosti o platbu:
-	s legislatívou EÚ a so všeobecne záväznými právnymi predpismi a vykonávacími predpismi SR; overuje sa oprávnenosť, reálnosť, správnosť, aktuálnosť a neprekrývanie sa nárokovaných výdavkov, súlad s pravidlami verejného obstarávania, ochrany životného prostredia, rovnosti príležitostí a štátnej pomoci,
-	skutočné dodanie výrobkov a služieb na mieste. 

4.1.1.2 B  Predbežná finančná kontrola vykonávaná na úrovni PJ/SO-PO
PJ/SO-PO vykoná predbežnú finančnú kontrolu pred poukázaním platby. Uvedená predbežná finančná kontrola zahŕňa formálnu kontrolu Prehlásenia o overení a iných dokumentov predložených RO/NO/SO-RO/IO, súlad žiadostí s finančným plánom projektu a s rozpočtovým limitom pre danú prioritu a opatrenie  alebo tému.

PJ/SO-PO  na základe vykonanej predbežnej finančnej kontroly schváli v stanovenej lehote žiadosť  konečného prijímateľa o platbu a schválenú sumu poukáže KP/PP.

4.1.2 Priebežná finančná kontrola
je kontrola vykonávaná v zmysle ustanovení § 10 Zákona, ktorou sa overuje:
-	úplnosť  a  preukázateľnosť  účtovných  alebo  iných  dokladov súvisiacich s kontrolovanou finančnou operáciou,
-	súlad pripravovanej finančnej operácie s legislatívou EÚ a so všeobecne záväznými právnymi predpismi SR, s medzinárodnými zmluvami, so zmluvami ktoré uzatvoril orgán verejnej správy, so schváleným rozpočtom orgánu verejnej správy a s ostatnými dokumentmi a predpismi.
 
	Priebežnú    finančnú   kontrolu    vykonáva   zamestnanec organizačného  útvaru, s  ktorého činnosťou  kontrolovaná finančná operácia súvisí .

	Po vykonaní  priebežnej finančnej kontroly  sú osoby podľa predchádzajúceho odseku  povinné vypracovať písomný záznam o zistených skutočnostiach a písomne oznámiť vedúcemu  orgánu verejnej správy zistené závažné nedostatky, pre ktoré nemožno kontrolovanú finančnú operáciu vykonať alebo v jej príprave pokračovať.
	Priebežnou finančnou kontrolou sa overuje finančná operácia vybraná vedúcim zamestnancom pred jej uskutočnením. Zákon neustanovuje povinnosť vykonávať priebežnú finančnú kontrolu každej operácie, ale v prípade jej vykonania je potrebné dodržať ustanovenia § 10 Zákona. 
	PO pre štrukturálne fondy vykonáva priebežnú finančnú kontrolu podľa § 10 Zákona kontroly na všetkých úrovniach riadenia, vrátane  konečného prijímateľa uvedené v bode 3.2 Koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov. 
	Za priebežnú finančnú kontrolu môžeme považovať kontrolu vykonávanú PO v zmysle Časti 4.9  k bodu 3 Koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov platnej od 15. 2. 2005, podľa ktorého  S cieľom presvedčenia sa o správnosti výdavkov ktoré majú byť certifikované Európskej komisii je platobný orgán v rámci svojich kompetencií oprávnený kedykoľvek uskutočniť kontrolu súladu dokumentov zasielaných platobnými jednotkami s príslušnými dokumentmi na riadiacich orgánoch, sprostredkovateľských orgánoch pod riadiacim orgánom, platobných jednotkách a u KP/PP...
Priebežnú finančnú kontrolu vykonáva aj certifikátor PO pre Kohézny fond v zmysle kapitoly 7 Koncepcie systému finančného riadenia Kohézneho fondu, kde je uvedené Certifikátor PO sa môže zúčastňovať výkonu kontroly na mieste vykonávanej KP, IO, RO, SORO, alebo SOPO.  
Súčasťou úkonov priebežnej finančnej kontroly je kontrola kvality.
Kontrolu kvality (ako priebežnú finančnú kontrolu podľa § 10 Zákona)  vykonáva:    
•	RO/NO/SO-RO/IO,
•	PJ/SO-PO.
	Kontrolu kvality vykonávajú uvedené orgány náhodným výberom operácií/projektov financovaných z prostriedkov príslušného nástroja pomoci.  
Cieľom kontroly kvality je potvrdenie  primeraného  fungovania audit trailu na príslušnej úrovni riadenia.     

Kontrolou kvality sa overuje  dodržiavanie obehu písomností podľa audit trailov, používanie vzorových dokumentov, kvalita prípravy spisov, dohôd, technických a finančných príloh a ich archivácia, ako aj úplnosť a pravidelnosť zadávania údajov do informačného systému. Orgány vykonávajúce kontrolu kvality budú vykonávať kontrolu dodržiavania termínov a používať v  rámci ITMS vytvorený systém upozorňujúci na operácie nevykonané v termíne.

4.2. Kontrola na II. úrovni zahŕňa:
	4.2.1  Následnú (ex - post) finančnú kontrolu
	
	Kontroly II. úrovne sa vykonávajú výberovým spôsobom po uskutočnení finančnej operácie.  Následnú finančnú kontrolu prostriedkov spolufinancovania zo štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a zo štátneho rozpočtu SR vykonáva Sekcia systému verejnej vnútornej finančnej kontroly MF SR – Odbor finančnej kontroly prostriedkov EÚ, odbory kontroly príslušných ústredných orgánov štátnej správy v ktorých je zriadený RO/NO/SO-RO/PJ/SO-PO, oddelenie následnej finančnej kontroly Pôdohospodárskej platobnej agentúry (ďalej len PPA) a správy finančnej kontroly (Bratislava, Zvolen, Košice).  

Pri vykonávaní následnej  finančnej kontroly sa overuje: 
-	súlad uskutočnenej finančnej operácie so všeobecne záväznými právnymi predpismi, s vnútornými aktmi riadenia a s inými predpismi; 
-	dodržiavanie zásad hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri použití verejných prostriedkov; 
-	vykonanie predbežnej finančnej kontroly; 
-	dodržanie stanoveného postupu pri vykonaní priebežnej finančnej kontroly; 
-	splnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených finančnou kontrolou a odstránenie príčin ich vzniku;

Charakteristika a pravidlá následnej finančnej kontroly, vrátane práv a povinností kontrolných orgánov a kontrolovaných subjektov sú uvedené v príslušnom členení v ustanoveniach § 11 až § 25 Zákona. 

	Orgány vykonávajúce úkony kontroly II. úrovne musia byť organizačne a funkčne nezávislé od orgánov/útvarov vykonávajúcich riadiace a platobné funkcie pri implementácii štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.  

	Súčasťou úkonov následnej finančnej kontroly je minimálne 5 %-na kontrola vzorky operácií štrukturálnych fondov a minimálne 15 %-na kontrola vzorky operácií Kohézneho fondu a overovanie efektívnosti riadiaceho a kontrolného systému v rozsahu kontrolovanej vzorky.

Schéma Systém kontroly výdavkov spolufinancovaných z prostriedkov štrukturálnych fondov tvorí Prílohu č. 2 Postupov.

Schéma Systém kontroly výdavkov spolufinancovaných z prostriedkov Kohézneho fondu tvorí Prílohu č. 3 Postupov.

	Postupy vykonávania uvedených kontrol sú obsiahnuté  v nasledujúcich príručkách vypracovaných MF SR:

•	Príručka pre výkon minimálnej 5 %-nej vzorkovej kontroly štrukturálnych fondov,
•	Príručka pre minimálne 15 %-nú kontrolu vzoriek operácií Kohézneho fondu.

	Uvedené príručky pre vykonávanie kontrol vzoriek operácií boli publikované vo Finančnom spravodajcovi č. 9/2004. Súčasťou Príručky pre výkon minimálnej 5 %-nej vzorkovej kontroly štrukturálnych fondov sú ako Príloha č. 4 Zásady koordinácie následnej finančnej kontroly.

	Koordináciu  plánovania  a  výkonu následnej  finančnej  kontroly  (teda aj minimálne 5 %-nej kontroly vzorky operácií štrukturálnych fondov, a zároveň minimálne 15 %-nej vzorky operácií Kohézneho fondu)  vykonáva v zmysle ustanovenia § 3 písmena a)  Zákona MF SR - Sekcia systému verejnej vnútornej finančnej kontroly – Odbor finančnej kontroly prostriedkov EÚ (ďalej len Odbor 93). Odbor 93 vykonáva koordináciu následnej finančnej kontroly v súlade so  Zásadami koordinácie následnej finančnej kontroly.
	
Kontrola na II. úrovni je vykonávaná v zmysle nasledujúcich ustanovení nariadení ES:

v zmysle článkov 10 – 14 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 pri operáciách štrukturálnych fondov,
v zmysle článkov 9 – 11 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 pri operáciách Kohézneho fondu.

Kontrola  operácií štrukturálnych fondov vykonávaná v zmysle článku 10 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002

Slovenská republika je v zmysle citovaného ustanovenia povinná vykonávať nasledujúce úkony:

-	overovať efektívnosť riadiacich a kontrolných systémov na mieste 

-	overovať výkazy výdavkov na príslušných úrovniach riadenia výberovým spôsobom,  na základe vykonanej analýzy rizík (vykonávať kontroly vzorky operácií).

Kontroly vykonané pred ukončením každej formy pomoci musia spĺňať nasledujúce kritériá:

-	pokrývať minimálne 5 % celkových oprávnených výdavkov,  
-	zahŕňať  reprezentatívnu vzorku schválených operácií,  
-	musia byť rozložené rovnomerne počas celého obdobia realizácie výdavkov, 
-	musia byť oddelené od implementačných  a platobných postupov súvisiacich s operáciami.

Takéto kontroly sa budú vykonávať ako minimálne 5 %-ne kontroly vzorky oprávnených výdavkov (ďalej len minimálne 5 %-na kontrola vzorky).

Za koordináciu plánovania a výkonu Minimálne 5 %-nej kontroly vzorky je zodpovedný Odbor 93. Minimálne 5%-nú kontrolu vzorky a overovanie efektívnosti riadiacich a kontrolných systémov na mieste na 5 %-nej vzorke vykonáva v spolupráci s odborom kontroly ministerstva, v organizačnej pôsobnosti ktorého je zriadený RO/NO/SO-RO, PO/PJ, s oddelením následnej finančnej kontroly PPA a so správami finančnej kontroly. 

	Plnenie povinností v zmysle článku 10 (a zároveň v zmysle článku 15) Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 pri programoch INTERREG III B CADSES Susedstvo a INTERREG III C bude vykonávať medzinárodná audítorská firma  riadená a metodicky usmerňovaná Finančnou kontrolnou skupinou, členmi ktorej sú zástupcovia 25 členských štátov.

Výber vzorky

Pri výbere kontrolovanej vzorky je potrebné vziať do úvahy:

a)	primeranú kombináciu operácií a veľkosť operácií,
b)	všetky rizikové faktory ktoré boli identifikované na základe kontrol vykonaných orgánmi členského štátu  alebo orgánmi EÚ,
c)	koncentráciu/sústredenie operácií u určitého sprostredkovateľského orgánu alebo KP/PP tak, že hlavné sprostredkovateľské orgány a KP/PP sa skontrolujú aspoň raz pred ukončením pomoci. 

Výber vzoriek sa vykonáva v štyroch fázach:

Plánovanie vzorky – vzorka sa určuje z objemu celkových realizovaných oprávnených výdavkov. Do  5 % (pri štrukturálnych fondoch) oprávnených výdavkov sa nezapočítavajú zistené čerpané neoprávnené výdavky.  Preto je potrebné plánovať vzorku v objeme 10 %, t. z. vytvoriť si 5 % rezervu pre  prípad výskytu situácie, na základe ktorej by objem celkových kontrolovaných oprávnených výdavkov mohol klesnúť pod požadovanú hranicu.

Výber projektov – pri výbere projektov by sa malo zabezpečiť, aby vybratá vzorka bola reprezentatívnou za celkový súbor. Vzorka musí  obsahovať projekty: 
-	financované v rámci každej priority, opatrenia a  podopatrenia príslušného programu / iniciatívy 
-	 v rámci vybranej priority opatrenia/podopatrenia projekty rôznych typov na základe predmetu spolufinancovania, zdroja financovania) a veľkostí  t. j do vzorky musia byť zahrnuté veľké, stredné, aj menšie projekty; rôzne projekty toho istého KP/PP,    
-	projekty realizované KP/PP s odlišným právnym postavením - fyzické osoby, právnické osoby – štátna rozpočtová/príspevková organizácia (ďalej len RO/PO); orgány územnej samosprávy -VÚC, obec a ich RO/PO; spol. s r. o; a. s., združenie fyzických/právnických osôb a s odlišnou geografickou pôsobnosťou
-	KP/PP ktorí realizujú viac projektov 

Testovanie – preskúmanie vybratej vzorky by sa malo uskutočniť podľa vopred zvoleného postupu. Je potrebné vziať do úvahy kontrolované obdobie, výsledky kontroly a sledovať objem skontrolovaných oprávnených výdavkov so zreteľom dosiahnutia vzorky skontrolovaných oprávnených výdavkov v objeme minimálne 10 % z celkových realizovaných oprávnených výdavkov,

Vyhodnotenie výsledkov – po získaní informácií o veľkosti (objeme) skontrolovanej vzorky je potrebné  porovnať  so stanoveným limitom – 10 % (minimálne 5 %) z celkových oprávnených výdavkov. Ak skontrolovaný objem oprávnených výdavkov zodpovedá stanovenému limitu, vzorka je dostatočná. Ak však objem skontrolovaných oprávnených výdavkov klesne pod stanovený limit, je potrebné vykonať nasledovné:
-	rozšíriť vzorku o ďalšie finančné operácie, aby sa znížili nepresnosti spojené  s rizikom výberu;
-	použiť alternatívne postupy na presnejšie potvrdenie získaných výsledkov.

Všetky rozhodnutia týkajúce sa  výberu vzoriek musia byť zdokumentované.

Pri kontrole vzorky a overovaní riadiacich a kontrolných systémov sa overuje:

a)	existencia a fungovanie  riadiacich a kontrolných systémov,

b)	podloženosť účtovných záznamov príslušnou dokumentáciou v RO/NO/SO-RO/IO, PO/PJ, u KP/PP alebo u dodávateľa,
c)	či kontrolovaný subjekt má vypracované audit traily a postupy pre implementáciu a financovanie operácií štrukturálnych  fondov,
d)	primerané fungovanie audit trailu a v rámci audit trailu náležité vykonanie kontroly na I. úrovni  (predbežnej finančnej kontroly – KFRP, predbežná kontrola vykonaná PJ a priebežnej finančnej kontroly),
e)	či sa vo všetkých kontrolovaných subjektoch explicitne dodržiavajú ustanovenia a procedúry predpísané v audit trailoch a príručkách (manuáloch) pri realizácii projektov financovaných zo štrukturálnych fondov,

f)	súlad výdavkov KP/PP s kritériami oprávnenosti stanovenými v legislatíve ES a SR a v príslušných vykonávacích predpisoch, súlad so schválenými špecifikáciami  projektu, so skutočne dodanými výrobkami,  službami alebo  vykonanými  prácami, 
g)	dodržiavanie hospodárnosti a efektívnosti pri nakladaní s prostriedkami štrukturálnych fondov, vrátane pomernej hodnoty výdavkov štátneho rozpočtu v rámci spolufinancovania alebo úverových zdrojov.
h)	či prostriedky spolufinancovania operácií boli použité alebo sa plánujú použiť v súlade s predloženou žiadosťou o poskytnutie verejných prostriedkov 
i)	včasné poukázanie refundovaných výdavkov vo výške schválenej v rámci limitov stanovených v článku 29 Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 KP/PP bez zrážok alebo neodôvodneného oneskorenia, 
j)	spolufinancovanie  z národných zdrojov,
k)	zabezpečenie publicity a informovanosti 

Zabezpečenie rovnomernosti vykonávania kontrol

Nástrojom zabezpečenia rovnomernosti vykonávania minimálne 5 %-nej kontroly vzorky počas celého obdobia realizácie výdavkov je plánovanie kontrol.

Právomocou MF SR v zmysle ustanovenia § 3 písmena a) je koordinovať vykonávanie následnej finančnej kontroly s inými kontrolnými orgánmi. 

V rámci uvedenej právomoci Odbor 93:
-	vypracováva strednodobý plán a ročný plán vykonávania následných finančných kontrol za všetky kontrolné orgány vykonávajúce minimálne 5 % kontroly vzorky  
-	vykonáva  každý rok hodnotenie rizík,  ktoré je podkladom pre zostavenie a aktualizáciu ročného plánu a úpravu strednodobého plánu kontrol. 

Plán kontrol bude aktualizovaný aj na základe výsledkov kontrol  vykonaných orgánmi kontroly a certifikátormi platobného orgánu pre štrukturálne fondy, výsledkov systémového auditu, výsledkov kontrol NKÚ SR a auditu vykonaného orgánmi Európskej komisie.

Pre programové obdobie  rokov 2004 – 2006 je kontrolným obdobím obdobie rokov 2004 – 2008. V prípade že záverečná platba EK sa nezrealizuje do 31. 12. 2008, kontrolné obdobie bude posunuté o primerané časové obdobie. Týmto rozpätím je zabezpečená rovnomernosť vykonávania kontrol, t. z. že budú skontrolované aj tie výdavky, ktoré boli realizované na konci programového obdobia.  

Pri vykonávaní minimálne 5%-nej kontroly vzorky sa overuje aj vykonanie kontroly na I. úrovni, t. j  vykonanie  predbežnej finančnej kontroly a dodržanie postupu pri výkone priebežnej finančnej kontroly.

Kontrolovanými subjektami v rámci vykonávania minimálne 5 %-ných kontrol vzorky  kontrolnými orgánmi podľa kontrolnej pôsobnosti ustanovenej v § 3a Zákona sú nasledujúce subjekty:

-	riadiaci/národný orgán
-	sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom
-	platobný orgán
-	platobná jednotka
-	KP/PP

Fázy následnej finančnej kontroly:
-	administratívna
-	kontrola na mieste

	Na základe získaných výsledkov  sa posudzuje, či výdavky financované z prostriedkov štrukturálnych fondov boli použité v súlade s legislatívou EÚ a všeobecne záväznými právnymi a inými predpismi SR, teda oprávnene, hospodárne, efektívne a účinne. 

Administratívna fáza

	V administratívnej fáze sa kontroluje dodržiavanie audit trailu,  dokumentácia k uskutočneným finančným operáciám projektu na príslušnej úrovni audit trailu - oprávnenosť výdavkov refundovaných KP/PP vo vzťahu k zmluve o poskytnutí prostriedkov spolufinancovania zo štrukturálnych fondov a zo štátneho rozpočtu SR, ktorá musí byť uzatvorená v súlade s legislatívou EÚ,  všeobecne záväznými právnymi predpismi SR,  programovými dokumentmi,  programovým doplnkom, s Koncepciou systému finančného riadenia štrukturálnych fondov a s príslušnými vykonávacími predpismi.

Kontroly musia zahŕňať celkový cyklus projektu, a  to:
-	verejné obstarávanie,
-	plnenie zmluvných záväzkov, 
-	dodržiavanie termínov,
-	schvaľovacie akty projektu,
-	monitorovanie projektu administratívou dohliadajúcou na plánovanie refundácie výdavkov,
-	vecnú podloženosť  spolufinancovania z prostriedkov KP/PP,

Kontrola na mieste 

Kontrola na mieste je súčasťou vykonávania minimálne 5 %-nej kontroly vzorky.

Kontrola na mieste zahŕňa fázy: 
-	technickú – overuje sa pri nej skutočné dodanie výrobkov a služieb, vykonanie prác a originálne účtovné doklady, ktoré nie sú súčasťou dokumentácie k projektu sústredenej v príslušnom RO/SO-RO  (napr. stavebný denník); ďalej sa overuje dodržanie podmienok publicity
-	účtovnú – overuje sa pri nej, či sú v účtovnom systéme KP/PP zaúčtované všetky výdavky uvedené na  faktúrach, na základe ktorých refundovala PJ platby KP/PP a   overenie existencie príjmov.

	Kontrolný orgán vyhotoví na základe vykonanej následnej finančnej kontroly na mieste podľa povahy zistení Čiastkovú správu o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (ďalej len Čiastkovú správu), resp. Priebežnú správu o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (ďalej len Priebežná správa), ktorá bude súčasťou Správy o výsledku následnej finančnej kontroly. 

	Čiastkovú správu, resp. Priebežnú správu potvrdia podpismi zamestnanci kontrolného orgánu, ktorí kontrolu na mieste vykonali a štatutárny orgán  kontrolovaného subjektu. Kontrolný orgán odovzdá kontrolovanému subjektu  1 originálne vyhotovenie Čiastkovej správy, resp. Priebežnej správy.

V prípade, že nebudú zistené nezrovnalosti ani iné nedostatky, kontrolný orgán  vyhotoví Záznam o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (nie Čiastkovú/Priebežnú správu). 

Správa o výsledku následnej finančnej kontroly

	Po vykonaní následnej finančnej kontroly vyhotovia zamestnanci ktorí kontrolu vykonali Správu o výsledku následnej finančnej kontroly (ďalej len Správa), resp.  Záznam v prípade, že neboli zistené nedostatky.  Správy/Záznamy o výsledku následnej finančnej kontroly predkladajú kontrolné orgány Sekcii systému verejnej vnútornej finančnej kontroly MF SR ihneď po ich prerokovaní s kontrolovaným subjektom, ktorá ich následne predkladá Platobnému orgánu pre štrukturálne fondy  a príslušnému riadiacemu orgánu/národnému orgánu v prípade INTERREG III A v termíne do 5 pracovných dní. 

	Správa bude obsahovať okrem náležitostí  uvedených v ustanoveniach § 17 Zákona  informáciu o predmete kontroly – zoznam overených operácií (aj finančný objem skontrolovaných operácií) s uvedením zistených nedostatkov, informáciu o vykonaní následnej finančnej kontroly na mieste s uvedením zistení z kontroly na mieste,  zhrnutie výsledku kontroly a všetkých zistení. Čiastková správa, resp. Priebežná správa bude súčasťou príloh Správy.

	Forma správy o výsledku následnej finančnej kontroly (správa, čiastková správa) bude závisieť od predmetu kontroly a organizačného zabezpečenia kontrolnej akcie.

Kontrolný orgán vykoná nasledovné:
-	podľa ustanovenia § 13 (2) d) Zákona oboznámi kontrolný orgán  kontrolovaný subjekt  s výsledkom následnej finančnej kontroly  uvedenými v Správe; kontrolný orgán predloží Správu  kontrolovanému subjektu a nechá si potvrdiť prevzatie 
-	určí kontrolovanému subjektu termín na predloženie námietok proti úplnosti, pravdivosti a preukázateľnosti kontrolných zistení uvedených v správe,
-	preverí opodstatnenosť námietok v prípade, že kontrolovaný subjekt predloží námietky
-	vypracuje dodatok k Správe, ak  uzná opodstatnenosť námietok kontrolovaného subjektu 
-	písomne oznámi neopodstatnenosť námietok kontrolovanému subjektu najneskôr do termínu prerokovania Správy
-	prerokuje Správu s kontrolovaným subjektom, vyhotoví Zápisnicu o prerokovaní Správy (ďalej len Zápisnicu), ktorú podpíšu zamestnanci kontrolného orgánu a štatutárny orgán kontrolovaného subjektu, resp. osoba písomne poverená štatutárnym orgánom kontrolovaného subjektu a predloží Zápisnicu kontrolovanému subjektu,
-	v Zápisnici určí - termín prijatia opatrení na nápravu nedostatkov zistených následnou finančnou kontrolou a na odstránenie príčin ich vzniku,  termín  predloženia prijatých opatrení kontrolnému orgánu a termín predloženia písomnej správy o splnení, resp. plnení opatrení  a určení zamestnancov zodpovedných za nedostatky zistené následnou finančnou kontrolou a uplatnení opatrení voči nim podľa osobitného predpisu.

Kontrola  operácií Kohézneho fondu vykonávaná v zmysle článku 9 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002   

Slovenská republika je v zmysle citovaného ustanovenia povinná vykonávať nasledujúce úkony:

-	overovať efektívnosť riadiacich a kontrolných systémov na mieste 

-	overovať výkazy výdavkov na príslušných úrovniach riadenia výberovým spôsobom,  na základe vykonanej analýzy rizík (vykonávať kontroly vzorky operácií).

Overovanie riadiacich a kontrolných systémov zahŕňa:
–	či kontrolovaný subjekt má vypracované audit traily a postupy pre implementáciu a financovanie projektov z Kohézneho fondu,
–	či sa vo všetkých kontrolovaných subjektoch explicitne dodržiavajú ustanovenia a procedúry predpísané v audit trailoch a príručkách (manuáloch) pri realizácii projektov financovaných z Kohézneho fondu,
–	dodržiavanie hospodárnosti a efektívnosti pri nakladaní s prostriedkami Kohézneho fondu vrátane pomernej hodnoty výdavkov štátneho rozpočtu v rámci spolufinancovania alebo úverových zdrojov.

Kontroly týkajúce sa programového obdobia 2000 – 2006  musia spĺňať nasledujúce kritériá:

-	pokrývať minimálne 15 % celkových realizovaných oprávnených výdavkov projektov schválených počas uvedeného obdobia,    
-	zahŕňať reprezentatívnu vzorku transakcií,  
-	musia byť rozložené rovnomerne na celé obdobie realizácie projektov, 
-	musia byť oddelené od implementačných  a platobných postupov súvisiacich s operáciami.

Takéto kontroly sa budú vykonávať ako minimálne 15 %-ne kontroly vzorky oprávnených výdavkov (ďalej len minimálne 15 %-na kontrola vzorky).

	Za koordináciu plánovania a výkonu minimálne 15 %-nej kontroly vzorky je zodpovedný Odbor 93. Odbor 93 vykonáva Minimálne 15%-nú kontrolu vzorky a overovanie efektívnosti riadiacich a kontrolných systémov na mieste na 15 %-nej vzorke v spolupráci s odborom kontroly Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstva životného prostredia SR a so správami finančnej kontroly. 

Výber vzorky

Pri výbere kontrolovanej vzorky je potrebné vziať do úvahy:

a)	primeranú kombináciu operácií a veľkosť operácií,
b)	všetky rizikové faktory ktoré boli identifikované na základe kontrol vykonaných orgánmi členského štátu  alebo orgánmi EÚ,
c)	koncentráciu/sústredenie operácií u určitého sprostredkovateľského orgánu alebo KP/PP tak, že hlavné sprostredkovateľské orgány a KP/PP sa skontrolujú aspoň raz pred ukončením pomoci. 

Veľkosť vzorky

Vzorka musí byť v objeme minimálne 15 %  celkových realizovaných oprávnených výdavkov. Do  15 %  realizovaných oprávnených výdavkov sa nezapočítavajú zistené čerpané neoprávnené výdavky.  Preto je potrebné plánovať vzorku v objeme 20 %, t. z. vytvoriť si 5 % rezervu pre  prípad výskytu situácie, na základe ktorej by objem celkových kontrolovaných oprávnených výdavkov mohol klesnúť pod požadovanú hranicu. Projekty s najvyšším rizikom sa budú kontrolovať na vzorke vyššej ako 20 %  realizovaných oprávnených výdavkov. 

Pri plánovaní na nasledujúci rok sa objem celkových oprávnených výdavkov určený na kontrolu  bude  stanovovať na základe údajov poskytnutých implementačnými orgánmi o realizovaných oprávnených výdavkoch za predchádzajúci rok, (napr. pre rok 2005 za rok 2004 atď.) a plánovaných výdavkoch na nasledujúci kalendárny rok. Na základe výšky plánovaných výdavkov na príslušný rok  sa vypočíta 20 % hodnoty plánovaných výdavkov. Kontrolovaný subjekt bude vybraný na základe výsledkov analýzy rizík. 

Zabezpečenie reprezentatívnosti vzorky.

Aby bola vzorka reprezentatívna, musí sa pri plánovaní prihliadať na:
­	overenie všetkých typov projektov,  t.j. cesty, železnice, spaľovne, čističky odpadových     vôd, dodávky vody a pod.
­	 veľkosť projektov t.j. nekontrolovať len projekty s veľkým finančným objemom, ale aj  malé projekty 
­	vykonanie  kontroly u všetkých orgánov zapojených do implementácie Kohézneho fondu (PO, RO, SOPO, SORO, IO). 

Táto reprezentatívnosť musí byť zabezpečená trvalo t.j. pri  plánovaní kontrol na každý kalendárny rok.

Plánovanie kontrol

Odbor 93 vypracováva v spolupráci s príslušnými kontrolnými orgánmi strednodobý a ročný plán následných finančných kontrol. Strednodobý plán vypracováva na obdobie 3 rokov. Strednodobý  plán časovo (podľa rokov) zahrnie predpokladané kontroly jednotlivých projektov počas ich niekoľkoročnej realizácie.

Ročný plán sa vypracováva na základe hodnotenia rizík. Hodnotenie rizík sa bude vykonávať každý rok u všetkých projektov, bude slúžiť ako podklad pre zostavenie ročného plánu a aktualizovanie strednodobého plánu.

Kvôli objektivite  sa bude pri hodnotení rizík  vychádzať  vždy z rovnakej základne rizikových faktorov, ktoré sa  budú pravidelne prehodnocovať a každý rok aktualizovať na základe výsledkov následných finančných kontrol, výsledkov vnútorných auditov, výsledkov kontrol vykonaných NKÚ SR a podnetov z externých auditov. Ročný plán bude obsahovať iba  kontroly  ktoré vykonajú kontrolné orgány poverené  výkonom minimálne 15 %-nej kontroly vzorky  (nie  vonkajšie kontroly vykonané orgánmi  napr. EÚ, NKÚ).
   
Pri plánovaní kontrol je dôležité  stanovenie časových priorít kontrol, t.j. zabezpečenie rovnomerného rozloženia  kontroly podľa dĺžky realizácie projektu v kombinácii s jeho rizikovosťou – čím rizikovejší projekt, tým je frekvencia kontrol projektu vyššia (nie  selekcia projektov charakteristická pri štrukturálnych fondoch, kde je počet projektov vysoký).  

Následná finančná kontrola operácií Kohézneho fondu vykonávaná v rámci kontroly vzorky zahŕňa:
-  administratívnu kontrolu
-  kontrolu na mieste

Administratívna kontrola 

Pri  administratívnej kontrole, v rámci ktorej sa vykonáva aj overovanie riadiacich a kontrolných systémov sa overuje:

-	existencia a fungovanie  riadiacich a kontrolných systémov,
-	podloženosť účtovných záznamov príslušnou dokumentáciou v RO/SO-RO/IO, SO-PO, u KP/PP alebo u dodávateľa,
-	či kontrolovaný subjekt má vypracované audit traily a postupy pre implementáciu a financovanie operácií Kohézneho  fondu
-	 fungovanie audit trailu a v rámci audit trailu náležité vykonanie kontroly na I. úrovni  (predbežnej finančnej kontroly – KFRP, predbežná kontrola vykonaná SO-PO a priebežnej finančnej kontroly),
-	či sa vo všetkých kontrolovaných subjektoch explicitne dodržiavajú ustanovenia a procedúry predpísané v audit trailoch a príručkách (manuáloch) pri realizácii projektov financovaných zo štrukturálnych fondov,
-	dokumentácia k uskutočneným finančným operáciám projektu na príslušnej úrovni audit trailu - oprávnenosť výdavkov refundovaných KP/PP vo vzťahu k zmluve o poskytnutí prostriedkov spolufinancovania z Kohézneho fondu a zo štátneho rozpočtu SR, ktorá musí byť uzatvorená v súlade s legislatívou EÚ,  všeobecne záväznými právnymi predpismi SR,   s Koncepciou systému finančného riadenia Kohézneho fondu  (Nariadenie Komisie (ES) č. 16/2003 –  o oprávnenosti výdavkov v kontexte opatrení čiastočne financovaných z KF), 
-	dodržiavanie legislatívy ES a všeobecne záväzných právnych predpisov SR, najmä týkajúcej sa verejného obstarávania, ochrany životného prostredia, ochrany hospodárskej súťaže
-	dodržiavanie hospodárnosti a efektívnosti pri nakladaní s prostriedkami Kohézneho fondu, vrátane pomernej hodnoty výdavkov štátneho rozpočtu v rámci spolufinancovania alebo úverových zdrojov.
-	dodržiavanie príslušných vykonávacích predpisov  
-	či prostriedky spolufinancovania operácií boli použité alebo sa plánujú použiť v súlade s predloženou žiadosťou o poskytnutie verejných prostriedkov 
-	zabezpečenie publicity a informovanosti

Kontrolou sa budú overovať zásadne iba výdavky  zúčtované do dátumu začatia kontroly. Výdavky, ktoré budú zúčtované príslušným orgánom  počas kontroly, nesmú byť zahrnuté do predmetu kontroly, a teda ani do vzorky.

Kontrola na mieste 

Kontrola na mieste je súčasťou vykonávania minimálne 15 %-nej kontroly vzorky.

Kontrola na mieste zahŕňa fázy: 

-	technickú – overuje sa pri nej skutočné dodanie výrobkov a služieb, vykonanie prác a originálne účtovné doklady, ktoré nie sú súčasťou dokumentácie k projektu sústredenej v príslušnom RO/SO-RO  (napr. stavebný denník - overuje sa či uhradené faktúry časovo súvisia so záznamami uvedenými v stavebnom denníku); ďalej sa overuje dodržanie podmienok publicity, 
-	účtovnú – overuje sa pri nej, či sú v účtovnom systéme KP/PP zaúčtované všetky výdavky uvedené na  faktúrach, na základe ktorých refundoval SO-PO platby KP/PP a   overenie existencie príjmov.

	Kontrolný orgán vyhotoví na základe vykonanej následnej finančnej kontroly na mieste podľa povahy zistení Čiastkovú správu o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (ďalej len Čiastkovú správu), resp. Priebežnú správu o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (ďalej len Priebežná správa), ktorá bude súčasťou Správy o výsledku následnej finančnej kontroly. 

	Čiastkovú správu, resp. Priebežnú správu potvrdia podpismi zamestnanci kontrolného orgánu, ktorí kontrolu na mieste vykonali a štatutárny orgán  kontrolovaného subjektu. Kontrolný orgán odovzdá kontrolovanému subjektu  1 originálne vyhotovenie Čiastkovej správy, resp. Priebežnej správy.

V prípade, že nebudú zistené nezrovnalosti ani iné nedostatky, kontrolný orgán  vyhotoví Záznam o výsledku následnej finančnej kontroly na mieste (nie Čiastkovú/Priebežnú správu). 

Správa o výsledku následnej finančnej kontroly výdavkov spolufinancovaných z prostriedkov Kohézneho fondu bude obsahovať rovnaké  náležitosti ako sú uvedené pri minimálne 5 %-nej kontrole vzorky. Prílohou Správy/Záznamu bude zoznam skontrolovaných výdavkov, ktorý sa vyhotovuje z dôvodu zamedzenia vykonávania duplicitnej kontroly tých istých výdavkov.

Vyhodnotenie výsledkov

Po vyhodnotení veľkosti (objemu) skontrolovanej vzorky je potrebné  porovnať  so stanoveným limitom – 20 % (minimálne 15 %) z celkových oprávnených výdavkov. Ak skontrolovaný objem oprávnených výdavkov zodpovedá stanovenému limitu, vzorka je dostatočná. Ak však objem skontrolovaných oprávnených výdavkov klesne pod stanovený limit, je potrebné vykonať nasledovné:
-	rozšíriť vzorku o ďalšie finančné operácie, aby sa znížili nepresnosti spojené  s rizikom výberu;
-	použiť alternatívne postupy na presnejšie potvrdenie získaných výsledkov.

Všetky rozhodnutia týkajúce sa  výberu vzoriek musia byť zdokumentované.

Pri kontrole vzorky operácií Kohézneho fondu sú náležitosti týkajúce sa zabezpečenia reprezentatívnosti vzorky, zabezpečenia rovnomernosti vykonávania kontrol vzorky, spôsob vykonávania následných finančných kontrol vrátane kontroly na  mieste, náležitosti vyhotovenia správy o výsledku následnej finančnej kontroly obdobné ako sú popísané pri   Minimálne 5 %-nej  kontrole vzorky operácií štrukturálnych fondov. 
Súčinnosť kontrolných orgánov pri plnení povinností vyplývajúcich z článku 10 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 a pri plnení povinností vyplývajúcich z článku 9 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002

	Kontrolné orgány SR pri plnení povinností vyplývajúcich z citovaných nariadení EK v zmysle § 23 Zákona v rozsahu svojej pôsobnosti pri vykonávaní následnej finančnej kontroly vzájomne spolupracujú vrátane vykonávania spoločných následných finančných kontrol a poskytujú si navzájom informácie súvisiace s výkonom následnej finančnej kontroly.

	Kontrolné orgány SR spolupracujú v zmysle ustanovení § 7 Zákona pri vykonávaní kontrol  s kontrolnými orgánmi Európskej komisie a zároveň spolupracujú s Európskym účtovným dvorom. V rámci spolupráce sú kontrolné orgány povinné poskytnúť informácie o predmete, účele a výsledkoch svojich kontrol. 

	V zmysle § 7 ods. (3) Zákona poskytuje Ministerstvo financií SR informácie súvisiace s finančnou kontrolou a vnútorným auditom orgánom EÚ  v rozsahu ustanovenom medzinárodnou zmluvou, ktorou je SR viazaná.(Gestor: Odbor metodiky finančnej kontroly a vnútorného auditu Sekcie systému verejnej vnútornej finančnej kontroly MF SR). 

	Kontrolné orgány Komisie sú oprávnené vykonávať na základe mechanizmov dohodnutých s členským štátom kontroly na mieste, vrátane kontrol vzoriek bez toho, aby to malo dopad na kontroly vykonávané členským štátom v zmysle národnej legislatívy a vykonávacích predpisov. Takýchto kontrol sa môžu zúčastniť oprávnení zástupcovia  členského štátu.

	Komisia môže požiadať členský štát o vykonanie kontroly na mieste s cieľom overenia správnosti jednej alebo viacerých transakcií. Oprávnení zástupcovia  Komisie sa môžu zúčastniť týchto kontrol.

Uvedené právomoci sú ustanovené v nasledovných predpisoch:

-	v článku 38 bode 2. Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 v znení neskorších nariadení ES,

-	v článku 12 ods. 2 Nariadenia Rady (ES) č. 1164/1994 v znení neskorších nariadení ES.
 
Predkladanie správ  Európskej komisii

	Ministerstvo financií SR prostredníctvom Sekcie systému verejnej vnútornej finančnej kontroly plní povinnosti týkajúce sa informovania Komisie o aplikovaní článkov súvisiacich s kontrolou na II. úrovni k 30. júnu každého roka podľa nasledujúcich ustanovení:

-	podľa článku 13 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 o aplikovaní článkov 10 až 12 citovaného nariadenia v predchádzajúcom kalendárnom roku  (štrukturálne fondy), v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 
-	podľa článku 12 Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 o aplikovaní článkov 9 až 11 citovaného nariadenia v predchádzajúcom kalendárnom roku (Kohézny fond)

		Ministerstvo financií SR – Sekcia systému verejnej vnútornej finančnej kontroly predkladá Európskej Komisii na jej vyžiadanie Súhrnnú správu o výsledkoch následnej finančnej kontroly a vnútorného auditu za predchádzajúci kalendárny rok .

5. Vyhlásenie o ukončení pomoci (Winding up Declaration)

Najvyšší kontrolný úrad SR (ďalej len NKÚ SR) je v zmysle ustanovenia § 5 zákona č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov (ďalej len zákon č. 39/1993 Z. z.) orgánom vyhotovujúcim vyhlásenie o ukončení pomoci (ďalej len Vyhlásenie) príslušného programu a predkladajúcim toto Vyhlásenie EK. V prípade príslušnej iniciatívy ES, v ktorej orgán SR vykonáva funkcie národného orgánu, predkladá NKÚ SR Vyhlásenie za časť programu realizovanú na území SR riadiacemu orgánu zriadenému v príslušnom partnerskom členskom štáte. 

NKÚ SR je nezávislý orgán kontroly. Jeho nezávislosť je deklarovaná v Ústave SR a v zákone č. 39/1993 Z. z.. Touto nezávislosťou je zároveň zabezpečená aj nezávislosť od implementačných orgánov vykonávajúcich riadiace a platobné funkcie, a to od:
-	RO/NO/SO-RO
-	PO/PJ

NKÚ vykonáva svoju činnosť v zmysle citovaného zákona,  v súlade s legislatívou  EÚ a legislatívou SR,  Etickým kódexom zamestnancov NKÚ SR,   medzinárodnými audítorskými štandardami IFAC,  medzinárodnými kontrolnými štandardami INTOSAI, kontrolnými štandardami NKÚ SR a manuálmi NKÚ SR. 

RO/NO, PO a ich sprostredkovateľské orgány  poskytnú v zmysle ustanovení § 17 (1) a § 22 zákona č. 39/1993 Z. z. zamestnancom NKÚ SR všetky požadované doklady a informácie a zároveň im umožnia prístup k záznamom a podpornej dokumentácii, ktoré sú nevyhnutné pre vypracovanie Vyhlásenia. 

	Vyhlásenie  je vypracované pred ukončením  každej formy pomoci EÚ. Vyhlásenie  obsahuje vyhodnotenie kontrol vykonaných počas implementácie príslušného programu, zistenia z vykonaných kontrol a posúdenie oprávnenosti žiadosti o poskytnutie záverečnej platby. 

	V prípade potreby môže NKÚ SR vykonať kontrolu  vzorky získanej na základe vlastného výberu (pozn. – nejedná sa o minimálne 5 %-nú kontrolu vzorky operácií, ani minimálne 15 %-nú kontrolu vzorky projektov).

	Príslušné Vyhlásenie je vypracované na základe indikatívneho modelu uvedeného  v prílohe III Nariadenia Komisie (ES)  č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002; jeho súčasťou je sprievodná správa   obsahujúca všetky relevantné informácie, vrátane súhrnu zistení zo všetkých vykonaných kontrol . 

V prípade zistenia nedostatkov v systémoch  riadenia alebo kontroly, alebo častého výskytu nepresností Vyhlásenie obsahuje informáciu týkajúcu sa uvedených skutočností,  rozsahu problému a jeho finančného dopadu. Európska komisia môže v takomto prípade požiadať SR o vykonanie ďalšej kontroly so zameraním na zistenie a odstránenie nedostatkov počas špecifikovaného časového obdobia. 

6. Analýza rizík

Analýza rizík je v zmysle Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 a v zmysle Nariadenia Komisie (ES) č. 1386/2002 nevyhnutným predpokladom pre plánovanie kontroly vzorky operácií štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Využíva sa ako podklad pre vypracovanie ročného plánu následných finančných kontrol (výber projektov) a pred vykonávaním následnej finančnej kontroly príslušného projektu.

Hlavným cieľom následnej finančnej kontroly  je overovať či riadiace a kontrolné systémy programov pomoci EÚ fungujú efektívne, t. j. tak,  že predchádzajú vzniku chýb a nezrovnalostí, alebo ak sa vyskytnú, nezrovnalosti odhalia  a chyby opravia.
 
Riadiace a kontrolné systémy by mali zabezpečiť, aby výdavky na spolufinancovanie operácií zo štrukturálnych fondov/Kohézneho fondu - boli oprávnené,  v súlade s legislatívou EÚ,  so všeobecne záväznými právnymi predpismi SR a s inými predpismi a aby sa dosiahli stanovené ciele. 

Cieľom systémov riadenia a kontroly je stanoviť pre orgány vykonávajúce kontrolu kontrolné postupy, ktoré predchádzajú výskytu chýb a nezrovnalostí, alebo minimalizujú ich výskyt. Preto jedným z cieľov kontroly je prispieť k zníženiu alebo odstráneniu rizík.

Riziko je pravdepodobnosť výskytu nepriaznivého vplyvu udalosti alebo činnosti, alebo iných odchýlok od stanovených cieľov a zámerov na plnenie úloh orgánu verejnej správy. 
Riziko možno definovať aj ako kombináciu pravdepodobnosti určitej udalosti a jej následkov. Pri každom druhu činnosti existuje možnosť výskytu udalostí a následkov, ktoré predstavujú príležitosť priaznivého výsledku (pozitívna stránka) alebo ohrozenie úspešnosti (negatívna stránka). 

Pre vykonanie analýzy rizík je dôležité stanovenie rizík, ktoré sa môžu v kontrolovanom subjekte vyskytnúť.

Riziká môžeme rozdeliť nasledovne:

•	Základné riziko
Známe aj ako podnikateľské riziko – riziko výskytu chýb alebo nezrovnalostí na základe prostredia, v ktorom sa operácia/projekt vykonáva

•	Kontrolné riziko
Známe aj ako personálne alebo organizačné riziko – riziko, že chyby alebo nezrovnalosti nebudú predvídané alebo zistené a opravené kontrolnými procesmi v rámci organizácie, najmä ak existuje dôkaz slabej kvality, alebo v predchádzajúcom období bola vykonaná reorganizácia.

Základné riziko je nezávislé od finančných kontrolných systémov. V súvislosti s operáciami spolufinancovanými z prostriedkov EÚ môže základné riziko vyplývať z nasledujúcich faktorov:

•	nejasnosť pravidiel – keď pravidlá, ktoré riadia operáciu sú komplikované, neprehľadné a ich aplikácia zvyšuje riziko nedorozumení alebo chýb – chyby môžu nastať nesprávnym pochopením alebo nesprávnym výkladom nariadení, alebo jednoduchou chybou pri uplatňovaní pravidiel;
•	súhrn operácií – keď spolufinancovaná operácia je komplikovaná a rôznorodá, napr.: projekt cestnej alebo železničnej infraštruktúry s veľkým počtom individuálnych stavebných transakcií a/alebo s veľkým počtom účastníkov (organizácie, dodávatelia, konzultanti);
•	odchýlky v mechanizmoch riadenia – realizácia projektov prostredníctvom sprostredkovateľov alebo tretej strany ( štát, s účasťou štátu,  alebo súkromné osoby), môžu obsahovať vyššie riziko než realizované priamo riadiacim orgánom, 
•	absolútna výška a miera spolufinancovania z prostriedkov EÚ – výška výdavkov ovplyvňuje riziko – chyba alebo nezrovnalosť v operácii, ktorej miera spolufinancovania z prostriedkov EÚ je 75% má väčší dopad než operácia, ktorej miera spolufinancovania je 25% oprávnených výdavkov (pri rovnakom objeme oprávnených výdavkov);
•	typ aktivity a typ financovania – napríklad niektoré typy aktivít (projekty vytvárajúce vlastný príjem) sa môžu považovať za projekty s vyšším vlastným rizikom;
•	typ konečného prijímateľa – verejný alebo súkromný, novozriadený alebo osvedčený;
•	vysoká úroveň fluktuácie zamestnancov, využívanie odborníkov na vykonávanie kľúčových funkcií, alebo využívanie neskúsených a neškolených zamestnancov riadiacich organizácií – existuje pravdepodobnosť vyššieho rizika, pretože neskúsení zamestnanci predstavujú riziko nefunkčného kontrolného systému;
•	možnosť vzniku konfliktu záujmov – keď nie sú riadne oddelené povinnosti .

Kontrolné riziko je pravdepodobnosť že vnútorné systémy kontroly organizácie (systém vnútornej kontroly, postupy a praktiky pri riadení, vrátane monitoringu projektov a spoľahlivosti informačných systémov) nie sú dostatočné na to, aby pri realizácii spolufinancovaných projektov predchádzali vzniku chýb, odhalili a napravili chyby , a to ako vo fáze schvaľovania, tak aj vo fáze realizácie projektu, alebo jeho ukončovania. Tam kde sú vlastné riziká najvyššie,  mali by existovať  kontroly na zníženie skutočného rizika vykonaných nesprávnych platieb.  Napríklad pri schémach s veľmi zložitými pravidlami  sa od orgánu zodpovedného za kontrolu a schvaľovanie nárokov očakáva dôsledné overovanie nárokov v tejto oblasti.  Oblasť s vysokým vlastným rizikom môže mať nízke riziko kontroly vtedy, ak sú systémy pri odhaľovaní chýb osobitne účinné.
Kontrolné riziko je hodnotené prostredníctvom analýzy systémov riadenia (monitoringu projektov), pričom tieto sa dopĺňajú prostredníctvom kontrolných testov. Vyhodnotenie a odhad kontrolného rizika závisí od fungovania systému účtovníctva a systému vnútornej kontroly kontrolovaného subjektu. Uvedené systémy umožňujú príslušnej organizácii predchádzať nedostatkom, prípadne ich včas zistiť. 

Opatrenia na zníženie rizík vykonané v organizačnej štruktúre organizácie

	Opatrenia na zníženie rizík sa vykonávajú prostredníctvom precizovania činností riadiacich a kontrolných štruktúr organizácie, najmä:
•	organizačnej štruktúry – jasné diagramové zobrazenie rôznych oddelení v organizácii, ich vzájomný vzťah a spravodajské cesty;
•	audit trailu – podrobný popis riadenia a realizácie pomoci z EÚ na všetkých úrovniach systému obsahujúci tok informácií, dokumentácie, finančných prostriedkov a kontroly; 
•	delegovania zodpovednosti na zamestnancov – ako organizácia rozdeľuje a oddeľuje zodpovednosť za plnenie kľúčových funkcií;
•	informačné toky –  preukázanie zabezpečenia zodpovednosti 
•	autorizačná úroveň – či sú právomoci rozdelené primerane jednotlivcom na rôznych úrovniach organizácie;
•	vnútorný audit – existencia efektívneho a nezávislého vnútorného auditu v organizácii.

Novozriadená organizácia  nemusí mať jasné štruktúry a rozdelenie zodpovedností tak, ako sa predpokladá u dlhšie fungujúcej organizácie. Podobne, orgán verejnej správy môže byť považovaný za dôveryhodnejší, než súkromná firma žiadajúca poskytnutie nenávratného finančného príspevku.

Procedurálne opatrenia

Procedurálne opatrenia obsahujú skutočné postupy a procesy ustanovujúce kontrolné aktivity organizácie.  Účinnosť týchto postupov a procesov závisí od stanovenia a rozdelenia  právomocí medzi zamestnancov organizácie.  Kvalita vykonávania kontrolných aktivít  zamestnancami organizácie bude závisieť od:

-	skúseností zamestnancov – u zamestnancov prijatých na dobu určitú alebo neškolených sa zvyšuje riziko vzniku chyby, rovnaký problém môže nastať u zamestnancov s vysokou mobilitou   
-	motivácie – u zle platených alebo motivovaných zamestnancov je väčšia pravdepodobnosť že sa dopustia chyby alebo ju prehliadnu
-	kvalifikácie a školení – zamestnanci špecializovaní na určitú činnosť budú potrebovať školenia v ich odbore (finanční kontrolóri, audítori)
-	príručky postupov – či má organizácia vypracované vlastné postupy implementácie štrukturálnych fondov a určených zamestnancov zodpovedných za ich vykonávanie

Predchádzajúca kontrola/nezrovnalosti

Okrem vyhodnotenia základného a kontrolného rizika kontrolór berie do úvahy ďalšie faktory pri vyhodnotený rizík súvisiacich s operáciou:

-	chyba/nezrovnalosť oznámená príslušnému orgánu v predchádzajúcom období môže indikovať vyššie riziko 

-	 predchádzajúca kontrola alebo audit – zistenia z predchádzajúcich kontrol alebo auditov externých alebo vnútorných)  môžu byť posúdené ako narastajúce alebo klesajúce riziko

-	prostredie kontrolné – časté a účinné vykonávanie kontrol pomáha kontrolórovi stanoviť reziduálne riziko (riziko že chyba nebude kontrolou zistená). Prednostne by sa mala skontrolovať operácia, ktorá nebola predmetom pravidelnej  alebo nedávnej kontroly. 

Hodnotenie rizika

Pri hodnotení rizika sa určia rizikové faktory, ktorým sa priradí výška rizika; riziko môže byť – vysoké, stredné, nízke; závisí od posúdenia kontrolóra.  Rizikový faktor je ukazovateľ pre hodnotenie stupňa významnosti rizík predstavujúci kombináciu objektívnych údajov a subjektívneho posudzovania nežiadúcich dôsledkov pri implementácii prostriedkov spolufinancovania. 

Rizikové faktory môžu byť špecifikované v členení na etapy -  

Etapa 1: Výber opatrenia:
-	zložitosť predpisov/operácií
-	stupne riadenia
-	podiel podpory štrukturálneho fondu pre opatrenie
-	typ KP/PP (verejný/súkromný; novozriadený/dobre fungujúci)
-	predtým nahlásené nezrovnalosti/chyby v tomto opatrení
-	predtým vykonaná kontrola/audit v rámci opatrenia

Etapa 2: Výber organizácie:
-	zdokumentované postupy (príručky, schémy, organizačné schémy)
-	schopnosti zamestnancov (kvalifikácia a školenia)
-	mobilita zamestnancov ( so skúsenosťami, dočasných, novovymenovaných)
-	pracovná záťaž (poddimenzovaný počet zamestnancov, vysoký objem transakcií, nesplnené úlohy)
-	predtým nahlásené nezrovnalosti/chyby v organizácii
-	kontrolné prostredie – predchádzajúce kontroly (pravidelné/súčasné)
-	zdokumentovanie vykonania kontrol fyzickej realizácie projektov (čl. 4 Nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001, v znení Nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002) a v rámci nich kontrol na mieste (áno/nie)
-	organizácia  - novozriadená /dobre fungujúca 
-	organizácia – verejná/súkromná

Etapa 3: Výber projektu
-	predtým nahlásené chyby/nezrovnalosti
-	predtým vykonané kontroly/audity – pravidelne/nedávno
-	typ PP (grantová schéma)
-	komplikovanosť projektu (napr.  zmodernizovaný existujúci majetok alebo nadobudnutie a vytvorenie nového majetku)
-	zdokumentovanie zvýšenia projektovaných nákladov (prekročenie)
-	podiel spolufinancovania zo štrukturálnych fondov pre každý projekt (ak sú odlišné)

Podrobnejšie informácie týkajúce sa analýzy rizík a hodnotenia rizík pre štrukturálne fondy a Kohézny fond sú uvedené v nasledujúcich príručkách:
•	Príručka pre výkon minimálnej 5 %-nej vzorkovej kontroly štrukturálnych fondov,
•	Príručka pre minimálne 15 %-nú kontrolu vzoriek operácií Kohézneho fondu

Riadenie rizika

Riadenie rizík je systematické uplatňovanie riadiacich politík, postupov a praktík pri úlohách analyzovania, vyhodnocovania, kontrole a komunikácii týkajúcej sa záležitostí rizík. 

Pri procese riadenia rizík je potrebné stanoviť: 
-	stratégiu  ktorá špecifikuje riziká príslušnej organizácie – riziká je potrebné jasne definovať, 
-	politiky ktoré majú byť uplatňované pri riadení rizík  v rámci prípustných limitov,
-	 rámec riadenia rizika ktorý určí, aký stupeň rizika je akceptovateľný pre organizáciu a ako riadiť operácie, aby sa riziko udržalo v prípustných medziach. 

Pri stanovovaní rizík je dôležité, aby boli riziká jasne definované, aplikovateľné pre príslušnú organizáciu, vyhodnotené podľa stanovených kritérií a aby sa s nimi v rámci riadenia náležite naložilo. 

Riadenie rizík sa zaoberá kladnými, ale aj zápornými aspektmi rizika. Riziká identifikované v kontrolovanom subjekte môžu byť spôsobené vnútornými aj vonkajšími faktormi pôsobiacimi na tento subjekt. 

	Správne  riadenie rizík  sa sústreďuje na identifikáciu rizík organizácie a na opatrenia týkajúce sa ich riešenia Umožňuje riadiť potenciálne pozitíva a negatíva všetkých faktorov, ktoré môžu mať vplyv na organizáciu. Zvyšuje pravdepodobnosť úspechu a znižuje pravdepodobnosť zlyhania, ako aj neistoty dosiahnutia celkových cieľov organizácie. Je to trvalý a vyvíjajúci sa proces ovplyvňujúci a formujúci stratégiu organizácie. Metodicky musí analyzovať všetky riziká, ktoré súvisia s činnosťami organizácie v minulosti, súčasnosti a najmä v budúcnosti. 

Identifikácia rizík

	Cieľom identifikácie rizík je  zistiť, ako je organizácia vystavená neistote. To vyžaduje kvalifikované znalosti o organizácii vo vzťahu k jej právnemu postaveniu, predmetu činnosti, trhu, na ktorom pôsobí, právneho, sociálneho, politického a kultúrneho prostredia, v ktorom sa nachádza, ako aj rozvoj správneho chápania jej strategických a prevádzkových cieľov, vrátane faktorov ovplyvňujúcich  jej prosperitu, ako aj prostriedky, prostredníctvom ktorých dosahuje stanovené ciele. 

Opis rizika
	
	Cieľom opisu rizika je zobraziť identifikované riziká v štruktúrovanej forme, napríklad použitím tabuľky. Použitie dobre navrhnutej štruktúry je nevyhnutné pre zabezpečenie komplexného procesu identifikácie, opisu a hodnotenia rizika. Posúdenie následkov a pravdepodobnosti každého typu rizika by malo umožniť stanoviť prioritu najzávažnejších rizík, ktoré treba analyzovať podrobnejšie. Identifikované riziká spojené s obchodnými činnosťami a rozhodovaním možno kategorizovať ako strategické, projektové/taktické, prevádzkové. Dôležité je zahrnúť riadenie rizík do koncepčnej etapy projektov, ako aj do celého trvania konkrétneho projektu.

Odhad rizika
	
	Následky z hľadiska hrozieb (negatívne riziká) aj príležitostí (pozitívne riziká) môžu napríklad byť vysoké, stredné alebo nízke. Pravdepodobnosť môže byť vysoká, stredná alebo nízka, ale vyžaduje odlišné definície vo vzťahu k hrozbám a príležitostiam.

Profil rizika

	Výsledok procesu analýzy rizík možno použiť na vytvorenie rizikového profilu, v ktorom sa každému riziku priraďuje hodnotenie významnosti a ktorý predstavuje nástroj na určovanie priority opatrení na riešenie rizika. Tým sa každé identifikované riziko klasifikuje tak, aby sa získal prehľad o relatívnej dôležitosti.

Hodnotenie rizík

	Po ukončení procesu analýzy rizík treba porovnať odhadnuté riziká s kritériami rizík, ktoré organizácia stanovila. Medzi kritériá rizík môžu patriť súvisiace náklady a výnosy, právne požiadavky, spoločensko-hospodárske a environmentálne faktory, záujmy zainteresovaných strán atď. Hodnotenie rizík sa preto používa na prijímanie rozhodnutí o závažnosti rizík pre organizáciu a o tom, či  konkrétne riziko treba akceptovať, alebo treba prijať opatrenia na jeho riešenie.

7. Nezrovnalosti

Nezrovnalosť je v zmysle článku 1 ods. 2 Nariadenia Rady (ES) č. 2988/1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev akékoľvek porušenie ustanovenia práva Európskych spoločenstiev vyplývajúce z konania alebo nedbalosti hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by mohlo byť poškodenie všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev alebo rozpočtov spravovaných Európskymi spoločenstvami, a to buď znížením alebo stratou príjmov z vlastných zdrojov vyberaných v mene Európskych spoločenstiev alebo formou neoprávneného výdavku. 

Hospodársky subjekt je podľa článku 1 a článku 7 Nariadenia Rady (ES) č. 2988/1995 fyzická osoba, právnická osoba, alebo iný subjekt, ktorý:
­	spôsobil nezrovnalosť
­	je povinný prevziať zodpovednosť za nezrovnalosť
­	má zabezpečiť predchádzaniu vzniku nezrovnalosti.

Nezrovnalosť vzniká porušením právnych predpisov ES alebo porušením všeobecne záväzných právnych predpisov SR pri použití prostriedkov spolufinancovania zo štrukturálnych fondov  a Kohézneho fondu EÚ a zo štátneho rozpočtu SR.

Na nezrovnalosti,  následkom ktorých je porušenie finančnej disciplíny sa vzťahujú § 20 a § 31 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Nezrovnalosť môže byť zistená pri vykonávaní predbežnej, priebežnej a následnej finančnej kontroly.

Nezrovnalosť môže zistiť RO/PO/NO/SO-RO/IO/SO-PO/PJ.

Orgány vykonávajúce  predbežnú a priebežnú finančnú kontrolu (RO/NO/SO-RO/IO/SO-PO/PJ) sú povinné oznámiť zistenú nezrovnalosť formou predloženia správy o zistenej nezrovnalosti nasledovne:
-	pri prostriedkoch štrukturálnych fondov Odboru platobného orgánu pre štrukturálne fondy MF SR do 5 pracovných dní odo dňa zistenia nezrovnalosti (v zmysle Usmernenia k nezrovnalostiam pre finančné riadenie štrukturálnych fondov platného od 1. 5. 2004)
-	pri prostriedkoch Kohézneho fondu Odboru Národného fondu MF SR ihneď po jej zistení (v zmysle Manuálu vnútorných postupov pre Kohézny fond platného od 13. 8. 2004)

Orgány vykonávajúce následnú finančnú kontrolu prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu SR oznamujú zistenú nezrovnalosť formou predloženia správy o výsledku následnej finančnej kontroly po jej prerokovaní Sekcii systému verejnej vnútornej finančnej kontroly MF SR – Odboru finančnej kontroly prostriedkov EÚ, ktorá je povinná predložiť túto správu bezodkladne príslušnému platobnému orgánu (pre štrukturálne fondy alebo pre Kohézny fond).
 
PO pre štrukturálne fondy a PO pre Kohézny fond po oznámení nezrovnalosti príslušným orgánom  vykoná zápis v knihe nezrovnalostí v monitorovacom systéme pre štrukturálne fondy a Kohézny fond; v prípade že zistená nezrovnalosť má finančný dopad, vykoná príslušný PO zápis  v knihe dlžníkov v účtovnom systéme ISUF.

Dlžné čiastky vzniknuté v súvislosti s nezrovnalosťami zistenými pri vykonávaní operácií štrukturálnych fondov a v projektov Kohézneho fondu vymáhajú v zmysle zákona č. 440/2000 Z. z. správy finančnej kontroly v znení neskorších predpisov.

PO pre štrukturálne fondy a PO pre Kohézny fond predkladajú štvrťročnú správu o nezrovnalostiach Centrálnemu kontaktnému útvaru OLAF pre SR (Úrad vlády SR).

Slovenská republika  je povinná podľa Nariadenia Komisie (ES) č. 1681/1994 o nezrovnalostiach a vrátení neoprávnene a chybne  vyplatených čiastok a o organizácii informačného systému pre štrukturálne politiky oznamovať Európskej komisii nezrovnalosti, ktoré môžu byť nasledujúceho typu:

-	nezrovnalosti ktoré boli predmetom administratívneho alebo súdneho konania,
-	nezrovnalosti u ktorých je preukázaný úmysel podvodu
-	nezrovnalosti u ktorých sa predpokladajú následky mimo územia SR
-	nezrovnalosti ktoré indikujú nový spôsob a nové praktiky páchania podvodu
-	nezrovnalosti s finančným dopadom

Plnením uvedenej povinnosti je v Slovenskej republike splnomocnený v zmysle Dohody o spolupráci uzatvorenej medzi Úradom vlády SR a Európskym úradom boja proti korupcii (ďalej len OLAF pri EK) zo dňa 15. 9. 2002 Centrálny kontaktný útvar OLAF pre SR Úradu vlády SR. 
 
Centrálny kontaktný útvar OLAF pre SR informuje o zistených nezrovnalostiach OLAF pri EK formou štvrťročnej správy, ak nezrovnalosť predstavuje finančnú čiastku vyššiu ako 4 000 EUR. V prípade že zistená nezrovnalosť predstavuje čiastku nižšiu ako 4 000 EUR, Centrálny kontaktný útvar OLAF pre SR predkladá štvrťročnú správu o nezrovnalostiach OLAF pri Európskej komisii len na jej vyžiadanie.  

Typy nezrovnalostí

A. Nezrovnalosť ako „podozrenie z podvodu“ 

Hlavnými indikátormi v prípade nezrovnalostí označených ako "podozrenie z podvodu" sú najmä:
-	predpokladaný pôvodca nezrovnalosti sa snaží zakryť skutočnosti pri plnej znalosti a vedomí týchto skutočností, napr. pašovanie, vývoz alebo dovoz nedeklarovaného tovaru, sprenevera finančných prostriedkov;
-	predpokladaný pôvodca nezrovnalosti vedome uvádza alebo používa dokumenty, ktoré neodrážajú skutočnosť, napr. nesprávne bankové účty, falošná colná dokumentácia, popis tovaru, jeho pôvod alebo určenie je uvedené ako falošné, falošné podporné dokumenty, predloženie žiadostí o platbu, ktoré sú vedome nesprávne;
-	predpokladaný pôvodca nezrovnalosti vymyslí fiktívnu situáciu, napr. tzv. "kolotočový podvod", fiktívne procesy, falšovanie alebo zneužitie charakteru, kvality alebo množstva tovaru; fiktívny pohyb tovarov, fiktívny hospodársky subjekt.

B. Iné nezrovnalosti 

Pri nasledujúcich indikátoroch je potrebné skontrolovať každý prípad individuálne, nakoľko hospodársky subjekt mohol konať s dobrým úmyslom, napr. kumulácia nezlúčiteľnej pomoci, neposkytnutie bankových účtov alebo podpornej dokumentácie, nedokončenie finančnej operácie.
Niektoré typy nezrovnalostí vyskytujúce sa v jednotlivých oblastiach môžu indikovať aj "podozrenie z podvodu", ako napr.:

-	účtovníctvo:		
o	nesprávne alebo falošné bankové účty, 
o	nepredloženie bankových účtov, 
-	dokumentácia:	
o	nesprávne alebo falšované colné dokumenty, 
o	nesprávne alebo falšované certifikáty, 
o	nesprávne alebo falšované podporné dokumenty (finančné, atď.), 
-	pravidlá/podmienky zmluvy:	
o	nesprávna alebo falšovaná žiadosť o platbu, 
o	neoprávnené výdavky, 
o	kumulácia nezlúčiteľnej pomoci,
o	odmietnutie kontroly, 
o	porušenie pravidiel verejného obstarávania, 
o	nedodržanie zmluvných záväzkov, 
o	aktivita nebola implementovaná, 
o	aktivita nebola ukončená, 
o	aktivita nebola realizovaná v súlade s pravidlami zmluvy, 
o	neoverené výdavky, 
o	výdavky nevzťahujúce sa na oprávnené obdobie,
o	výdavky nevzťahujúce sa na oprávnenú aktivitu, 
o	prekročenie rozpočtu, 
o	nedodržanie podmienok spolufinancovania,
-	hospodársky subjekt		
o	falošná identita hospodárskeho subjektu,
o	neexistujúci hospodársky subjekt,
o	nesprávne údaje a popis spoločnosti,
o	deklarácia fiktívnych strát alebo škôd.
Môžu sa objaviť aj ďalšie okolnosti nasvedčujúce podozreniu z podvodu (napr. nový spôsob páchania podvodu).

C. Systémové nezrovnalosti
	Tieto nezrovnalosti sa vyskytujú opakovane alebo pravdepodobnosť ich výskytu v rôznych projektoch je vysoká. Objavujú sa napr. ako výsledok zlyhania systému riadenia a môžu sa vyskytovať plošne vo všetkých projektoch. 

D. Špecifické nezrovnalosti
Tieto nezrovnalosti sa vyskytujú iba v konkrétnych projektoch, ale nie v celom systéme. Objavujú sa ako dôsledok subjektívnych konaní alebo chýb pri konkrétnom projekte a nemali by sa vyskytnúť v iných projektoch, ak sú postupy finančného riadenia riadne dodržiavané. 

8. Náležitosti vykonávania následných finančných kontrol
	8.1. Poverenie

	Základným dokumentom oprávňujúcim vykonať následnú finančnú kontrolu v kontrolovanom subjekte je Poverenie podpísané štatutárnym orgánom kontrolného orgánu. Poverenie  musí byť označené poradovým číslom prideleným na základe vopred určeného systému evidencie kontrol. Poverenie ďalej obsahuje:
-	informáciu o tom, že je vyhotovené  podľa § 12 ods.(3) a § 3a ods1 Zákona, resp. § 12 ods.(3) Zákona a § 3 a), c) zákona č. 440/2000 o správach finančnej kontroly v znení neskorších predpisov v prípade, že kontrolu vykonáva správa finančnej kontroly 
-	mená zamestnancov kontrolného orgánu s uvedením ich funkcií pri vykonávaní kontroly – v poradí vedúci kontrolnej skupiny, členovia kontrolnej skupiny a príslušnosť k organizačnému útvaru, 
-	jasné špecifikovanie že ide o následnú finančnú kontrolu,
-	predmet následnej finančnej kontroly,
-	názov kontrolovaného subjektu a jeho adresu,
-	dátum podpísania Poverenia štatutárnym orgánom kontrolného orgánu
-	dátum začatia kontroly. 

	Zmeny v  Poverení sa vykonávajú formou dodatku k Povereniu. Dodatok sa označí číselným indexom k pôvodne pridelenému číslu poverenia. Dodatok podpisuje štatutárny orgán kontrolného orgánu. Na dodatku musí byť uvedený dátum jeho podpísania. 

8.2. Kontrolná skupina

	Základnou výkonnou jednotkou pre vykonávanie následnej finančnej kontroly je kontrolná skupina. Kontrolnú skupinu tvoria minimálne dvaja zamestnanci kontrolného orgánu (z dôvodu zabezpečenia objektívnosti a ochrany zamestnancov kontrolného orgánu). Za podmienok ustanovených v § 24 Zákona môže byť členom kontrolnej skupiny aj prizvaná osoba.  

Kontrolnú skupinu tvoria:  
-	vedúci kontrolnej skupiny
-	člen/členovia kontrolnej skupiny.

Vedúci kontrolnej skupiny riadi a vykonáva kontrolu v kontrolovanom subjekte od jej začatia  stanoveného v poverení až  po vyhotovenie zápisnice o prerokovaní správy o výsledku následnej finančnej kontroly  v spolupráci s členmi kontrolnej skupiny.

8.3. Kontrola / kontrolná akcia

	Následné finančné kontroly  môžu byť vykonávané nasledujúcim spôsobom:

-	ako samostatná kontrola,
-	ako kontrolná akcia.

	Samostatnou kontrolou sa overujú skutočnosti predmetu kontroly spravidla v jednom kontrolovanom subjekte. Kontrolu vykonáva kontrolná skupina, ktorú riadi vedúci kontrolnej skupiny. 

	Kontrolná akcia – overujú sa pri nej skutočnosti rovnakého predmetu kontroly (prierezové) vo viacerých kontrolovaných subjektoch spravidla súčasne (napr. kontrola  rôznych projektov realizovaných v rámci jednej priority a opatrenia toho istého SOP,OP, iniciatívy) Kontrolnú akciu vykonávajú minimálne dve kontrolné skupiny. Každú kontrolnú skupinu  riadi vedúci kontrolnej skupiny. Jeden z vedúcich kontrolnej skupiny môže byť zároveň vedúcim kontrolnej akcie. 

8.3.1. Fázy kontroly / kontrolnej akcie

Kontrola/kontrolná akcia má nasledujúce fázy:

-	príprava na kontrolu
-	vykonávanie kontroly
-	realizácia zistení

Príprava na kontrolu

	Základným pracovným dokumentom podľa ktorého sa vykonáva následná finančná kontrola je Program kontroly/kontrolnej akcie (ďalej len Program). Program musí byť vypracovaný v súlade s plánom vykonávania následných finančných kontrol príslušného kontrolného orgánu na príslušný rok. Vypracovanie programu zabezpečí vedúci kontrolnej skupiny/kontrolnej akcie  v prípravnej fáze kontroly. Program obsahuje informácie o predmete kontroly, účele kontroly, kontrolované obdobie, kontrolovaný subjekt (v prípade kontrolnej akcie zoznam kontrolovaných subjektov), mená zamestnancov kontrolného orgánu ktorí vykonajú následnú finančnú kontrolu, časové ohraničenie prípravy na kontrolu, resp. rámcové ohraničenie výkonu kontroly a realizácie výsledkov kontrol. 

	Na prípravu kontroly/kontrolnej akcie musí byť vyčlenený časový priestor primeraný rozsahu a náročnosti kontroly.

	Podrobnejšie náležitosti prípravy a vykonávania následnej finančnej kontroly si môže kontrolný orgán stanoviť v Kontrolnom postupe. Kontrolný postup je detailný popis spôsobu  vykonávania kontroly v členení na príslušné časti predmetu kontroly , ktorý je vypracovaný na základe programu kontroly. Kontrolný postup obsahuje zoznam príslušných právnych noriem – EÚ a SR, resp vykonávacích predpisov, dodržiavanie ktorých je predmetom kontroly a detailnú následnosť kontrolovaných skutočností. Zároveň obsahuje aj náležitosti týkajúce sa organizácie kontroly. 

Programom sa riadia všetci členovia kontrolnej skupiny/kontrolných skupín.	Program je interným pracovným materiálom kontrolného orgánu; nepredkladá sa kontrolovanému subjektu.

	Účelom prípravy na kontrolu je získanie poznatkov a informácií o predmete kontroly, o kontrolovanom subjekte a naštudovanie príslušnej legislatívy a vykonávacích predpisov súvisiacich s predmetom kontroly. 

Výkon kontroly

Začatie výkonu kontroly

	Vedúci kontrolnej skupiny je povinný v zmysle ustanovení § 13 (2) Zákona vopred oznámiť štatutárnemu orgánu kontrolovaného subjektu predmet a účel následnej finančnej kontroly (ďalej len kontrola) a termín jej začatia; v prípade že by mohlo dôjsť k zmareniu účelu kontroly, najneskôr pri jej začatí.

Pri začatí kontroly je vedúci kontrolnej skupiny ako zástupca kontrolného orgánu povinný: 
-	preukázať sa písomným poverením na vykonanie následnej finančnej kontroly štatutárnemu orgánu kontrolovaného subjektu alebo ním písomne poverenému zástupcovi (ďalej len iná osoba) a legitimovať sa; povinnosť predloženia preukazu totožnosti (služobného) platí aj pre členov  kontrolnej skupiny,
-	oboznámiť štatutára alebo inú osobu s predmetom a účelom kontroly,
-	poučiť kontrolovaný subjekt o jeho právach a povinnostiach,
-	prerokovať so štatutárom alebo inou osobou organizačné záležitosti týkajúce sa výkonu kontroly, ako napr. pracovná miestnosť, pracovný kontakt so zamestnancami kontrolovaného subjektu, požiadavky na zabezpečenie pracovného vybavenia -  telefónne a internetové spojenie, primerane podľa podmienok kontrolovaného subjektu a objektívnych potrieb kontrolného orgánu. 
	Zamestnanec kontrolného orgánu neodovzdáva ani nezapožičiava kontrolovanému subjektu originály ani fotokópie Poverenia, Programu, ani Kontrolného postupu.
Vykonávanie kontroly
	Vedúci kontrolnej skupiny je zodpovedný za cieľavedomý, koordinovaný a plynulý priebeh kontroly. 
Vedúci kontrolnej skupiny:
-	organizuje výkon kontroly - rozhoduje o rozdelení práce (kontrolovaných oblastí ) medzi členov kontrolnej skupiny,
-	vykonáva kontrolu,
-	rokuje s vedúcim kontrolovaného subjektu a so zamestnancami kontrolovaného subjektu o dôležitých otázkach súvisiacich s predmetom kontroly,
-	metodicky usmerňuje členov kontrolnej skupiny,
-	zodpovedá za vyhotovenie a prerokovanie Správy,  za vyhotovenie zápisnice o prerokovaní správy, určuje na základe vzájomnej dohody s vedúcim kontrolovaného subjektu termín predloženia opatrení na odstránenie nedostatkov zistených pri kontrole a na odstránenie príčin ich vzniku a termín predloženia správy o splnení/plnení opatrení na odstránenie nedostatkov, 
-	v prípade marenia výkonu kontroly kontrolovaným subjektom navrhuje uloženie poriadkovej pokuty zodpovednej osobe kontrolovaného subjektu,  
-	po ukončení kontroly dohliada na predloženie opatrení a správy o splnení/plnení opatrení v stanovenom termíne.
Členovia kontrolnej skupiny:

-	vykonávajú kontrolu v súlade s Programom / Postupom a pokynmi vedúceho kontrolnej skupiny,
-	rokujú so zodpovednými zamestnancami kontrolovaného subjektu o záležitostiach súvisiacich s predmetom kontroly,
-	každý člen kontrolnej skupiny zodpovedá za výsledky kontroly uvedené v Správe,  ku ktorým dospel na základe vykonanej kontroly
Vedúci kontrolnej skupiny a členovia kontrolnej skupiny:
-	v prípade potreby objasnenia záležitostí súvisiacich s predmetom kontroly predkladajú zodpovedným zamestnancom kontrolovaného subjektu písomné vyžiadanie písomných vyjadrení, informácií a dokladov,
-	vykonávajú kontrolu v zmysle legislatívy EÚ, všeobecne záväzných právnych predpisov, všeobecne záväzných a vykonávacích predpisov,  v súlade s Etickým kódexom finančného kontrolóra a v súlade s dobrými mravmi,
-	zisťujú skutočný stav podľa bodov Programu/Postupu  na základe originálnych účtovných dokladov a konajú  tak, aby kontrolné zistenia boli objektívne, t. j úplné, pravdivé a preukázateľné,
-	všetky kontrolné zistenia preukážu hodnovernými dokladmi.
Správa o výsledku následnej finančnej kontroly (ďalej len Správa)
	Správu vyhotoví vedúci kontrolnej skupiny v spolupráci s členmi kontrolnej skupiny. Povinné náležitosti, ktoré musí správa obsahovať sú uvedené v ustanovení § 17 Zákona. V Správe je potrebné uviesť poverenie, na základe ktorého bola kontrola vykonaná. Všetky kontrolné zistenia musia byť podložené relevantnými dokladmi. 
Správa musí obsahovať:
V úvodnej časti
-	údaj o poverení na základe ktorého bola kontroly vykonaná,
-	mená a funkcie zamestnancov kontrolného orgánu/prizvanej osoby, ktorí kontrolu vykonali,
-	predmet kontroly,
-	názov a adresu kontrolovaného subjektu,
-	časový údaj o trvaní výkonu kontroly,
-	časový údaj o kontrolovanom období.
V hlavnej časti
-	rozsah kontrolovanej problematiky, použitú metodiku kontroly, všetky kontrolné zistenia s odvolaním sa na relevantný všeobecne záväzný právny predpis SR, právny predpis EÚ, resp. vykonávací predpis; informáciu o vyhotovení čiastkovej/priebežnej správy s uvedením kontrolných zistení,  v závere zhrnutie kontrolných   zistení.
V záverečnej časti
-	dátum vyhotovenia Správy
-	mená a podpisy zamestnancov/pribranej osoby, ktorí kontrolu vykonali
-	meno a podpis štatutárneho orgánu kontrolovaného subjektu
-	dátum oboznámenia štatutárneho orgánu kontrolovaného subjektu so Správou, informáciu o tom, že kontrolovanému subjektu bol poskytnutý jeden výtlačok Správy a podpis štatutárneho orgánu kontrolovaného subjektu ako potvrdenie prevzatia Správy     a stanovenie termínu predloženia námietok ku kontrolným zisteniam. 
Podmienky, za akých sa vyhotovuje Čiastková správa a Priebežná správa sú uvedené v § 18 a § 19 Zákona.
Kontrola je ukončená podľa ustanovenia § 22:
-	(1) prerokovaním Správy
-	(2) kontrola sa považuje za ukončenú aj vtedy, ak sa kontrolovaný subjekt  odmietne oboznámiť so Správou, Správu neprevezme, nevyjadrí sa k nej, alebo odmietne podpísať zápisnicu; tieto skutočnosti sa uvedú v Zápisnici.
	V prípade, že pri kontrole neboli zistené nedostatky, vyhotovuje sa Záznam o výsledku následnej finančnej kontroly. Záznam obsahuje náležitosti Správy okrem  častí týkajúcich sa nedostatkov a predloženia námietok. 
	V prípade  vyhotovovania Záznamu je kontrola ukončená predložením Záznamu štatutárnemu orgánu kontrolovaného subjektu, podpísaním členmi kontrolnej skupiny a štatutárnym orgánom kontrolovaného subjektu ako dôkaz skutočnosti že bol oboznámený s obsahom Záznamu a že  jedno vyhotovenie Záznamu prevzal. Zápisnica sa nevyhotovuje. 
Realizácia zistení
	
	Uskutočňuje sa  po prerokovaní Správy. Vedúci kontrolnej skupiny je povinný dbať na to, aby kontrolovaný subjekt predložil kontrolnému orgánu v termíne stanovenom v Zápisnici  vyhotovenej v zmysle ustanovenia § 22 ods. (3) nasledujúce písomnosti: 

-	opatrenia na odstránenie nedostatkov zistených následnou finančnou kontrolou a na odstránenie príčin ich vzniku, prijatie ktorých je ustanovené v § 14 (2) g) Zákona; opatrenia musia byť konkrétne, a musia odstrániť príčiny vzniku nedostatkov, ktoré sú kvalifikované ako  porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov alebo vykonávacích predpisov; kontrolný orgán vráti kontrolovanému subjektu na prepracovanie opatrenia, ktoré nepovažuje za dostatočné a primerané a určí termín ich predloženia,
-	správu o splnení opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených následnou finančnou kontrolou a o odstránení príčin ich vzniku a o uplatnení opatrení podľa osobitného predpisu povinnosť predloženia ktorej je ustanovené v  § 14 (2) h) Zákona  .
	
	V prípade že kontrolovaný subjekt nepredloží uvedené písomnosti v stanovenom termíne, vedúci kontrolnej skupiny vyzve jeho štatutárny orgán, aby si splnil povinnosť.