Author: User
Company: MVSR

Návrh
identifikujúci činnosti, ktoré môžu byť vykonávané civilnými zamestnancami v rezorte ministerstva vnútra 

Stručný prehľad procesu scivilňovania

Skúmanie možností prevedenia policajných miest na zamestnanecké miesta (ďalej len „scivilnenie“) v podmienkach rezortu ministerstva vnútra (ďalej len „ministerstvo“) bolo predmetom riešenia v minulosti už niekoľkokrát. 
Prvé scivilňovanie policajných funkcií sa uskutočnilo v rokoch 1991 - 1992, nemalo plošný charakter, týkalo sa vybraných funkcií prevažne administratívneho a  obslužného charakteru (napr. sekretárky, referentky spisov, spojári). 
Vo väčšom rozsahu sa scivilňovanie uskutočnilo v rokoch 2002 - 2003. V tejto etape sa už prejavili jeho systémové prvky v tom, že boli určené kritériá pre zaradenie funkcií do procesu scivilnenia. Určujúcim kritériom bolo posúdenie špecifického charakteru konkrétnej funkcie s prihliadnutím najmä na potrebu plnenia úloh Policajného zboru. 
Navrhovaná systemizácia takýchto miest bola posúdená v Komisii  pre posudzovanie návrhov na výkon štátnej služby a verejnej služby.
V tejto etape sa scivilňovanie realizovalo najmä na úsekoch obslužných činností (ekonomické, finančné a  materiálno-technické zabezpečenie), na úsekoch vybraných správnych agend (oddelenia dokladov – pasová služba), na úsekoch  vybraných činností v oblasti personálnej, sociálneho zabezpečenia,  zdravotníctva, informatiky a telekomunikácií. 
 Na základe rozhodnutia vtedajšieho vedenia ministerstva sa uplatnil princíp okamžitého scivilnenia určených policajných funkcií.  V  praxi sa v dôsledku uplatnenia tohto princípu vyskytli viaceré rizikové faktory. Najvýraznejšie z nich boli:
•	nepriaznivý vývoj na osobitnom účte, 
•	odchod odborníkov zo scivilnených funkcií, 
•	zníženie záujmu kvalifikovaných špičkových odborníkov v rámci širšieho trhu práce o niektoré zamestnanecké pozície (napr. na úseku informatiky a telekomunikácií).  
Scivilnenie prinieslo i problémy prejavujúce sa zníženou kvalitou pracovných výstupov z dôvodu potreby dlhšieho osvojovania si špecifickej rezortnej problematiky. Nestabilita v personálnej oblasti sa prejavila v problémoch s obsadzovaním funkcií, vysokou fluktuáciou štátnych zamestnancov, ktorým rovnaké alebo  vyššie finančne ohodnotenie poskytovala prakticky celá štátna správa. Časté striedanie zamestnancov  na niektorých scivilnených funkciách kládlo zvýšené nároky aj na riadiacu prácu nadriadených. 
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na zabezpečenie scivilnenia vláda Slovenskej republiky schválila svojím uznesením č. 873/2002 nárast počtu  zamestnancov rezortu ministerstva vnútra o 365 miest. Týmito miestami sa mali nahradiť scivilnené policajné funkcie. Uplatňovala sa  zásada, že policajné miesta získané scivilnením budú použité  na posilnenie priameho výkonu policajnej služby. 
Po scivilnení v uvedenom období bolo možné zabezpečiť plnenie služobných úloh na požadovanej odbornej úrovni obsadením niektorých scivilnených funkcií bývalými policajtmi. Títo po scivilnení policajnej funkcie zostali na nej pracovať ako zamestnanci. Tak sa zabezpečila kontinuita a profesionalita riešenia odbornej policajnej problematiky a dlhodobejšia stabilita v obsadení danej zamestnaneckej funkcie. Súčasne bolo možné využiť kvalifikačnú pripravenosť a dlhoročné praktické odborné skúsenosti získané v Policajnom zbore.  
Viaceré útvary ministerstva sú v súčasnosti obsadené okrem zamestnancov bez predchádzajúcej policajnej praxe aj  zamestnancami s predchádzajúcou policajnou praxou. Len vďaka takémuto odbornému zázemiu sa úlohy týchto útvarov darí plniť na požadovanej kvalitatívnej úrovni.    
Scivilnenie policajných funkcií v predchádzajúcich rokoch neprinieslo očakávaný finančný efekt v oblasti verejných financií. 
Vzhľadom na uvedené je možné konštatovať, že prítomnosť policajného prvku v štruktúre ministerstva je plne opodstatnená. Útvary ministerstva vytvárajú legislatívne, právne, ekonomické, personálne a iné podmienky pre bezproblémové fungovanie výkonných útvarov Policajného zboru. Z tohto pohľadu je poznanie činnosti výkonných útvarov nevyhnutné. Na to sú nastavené aj kvalifikačné predpoklady, ktoré policajti na útvaroch ministerstva musia absolvovať. Je to odborné policajné vzdelanie a skúsenosti z výkonu služby. Súčasne je zabezpečená aj osobná zaangažovanosť a profesijná spolupatričnosť pri plnení služobných úloh.
 					 
Analýza činností identifikovaných na scivilnenie  

Pre identifikáciu činností a funkcií v intenciách úlohy z uznesenia vlády SR  č. 805/2010  bolo ťažiskovým kritériom plnenie úloh Policajného zboru tak, ako ich ustanovuje zákon č.171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 
Zabezpečovanie a plnenie týchto úloh si vyžaduje náležitú odbornú prípravu  a skúsenosti z priameho výkonu služby bezpečnostnej povahy. Podstatnou požiadavkou je dôkladná znalosť policajnej problematiky ako jedného z  kvalifikačných predpokladov, absolvovanie špecializovaného policajného vzdelania a  predchádzajúce pôsobenie vo výkone policajnej služby. Na základe toho je potrebné konštatovať, že systemizovanie policajných miest na útvaroch je zárukou kvalitného plnenia úloh Policajného zboru. Súčasne je pôsobenie policajtov na funkčných útvaroch možné chápať ako vrchol ich služobnej kariéry. 
Týmito úlohami sú najmä  spolupôsobenie pri ochrane základných práv a slobôd, pri ochrane života, zdravia, osobnej slobody a bezpečnosti osôb a majetku, pri odhaľovaní trestných činov           a zisťovaní ich páchateľov, spolupôsobenie pri odhaľovaní daňových únikov, nezákonných finančných operácií, legalizácii príjmov z trestnej činnosti  a financovaní terorizmu, vyšetrovanie       trestných činov, boj proti terorizmu a organizovanému zločinu, zaisťovanie osobnej bezpečnosti určených osôb, ochrana diplomatických misií a ďalších objektov určených zákonom, fyzická ochrana jadrových zariadení, ochrana štátnej hranice, dohliadanie na bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky a jej riadenie,  odhaľovanie priestupkov a zisťovanie ich páchateľov, pátranie po osobách a veciach, ochrana a pomoc ohrozenému a chránenému svedkovi, kriminalisticko-expertízna            a znalecká činnosť a spolupôsobenie pri zabezpečovaní ochrany civilného letectva. Policajný zbor plní tiež úlohy štátnej správy a iné úlohy, ak tak ustanovujú osobitné predpisy a úlohy na úseku prevencie.
Uvedené činnosti vykonávajú policajti zaradení na úseku služby kriminálnej polície, služby finančnej polície, služby  poriadkovej  polície,  služby dopravnej polície, služby  železničnej polície, 

služby cudzineckej polície, služby hraničnej polície, služby osobitného určenia, služby ochrany ústavných činiteľov a určených osôb, služby ochrany diplomatických misií a určených objektov, inšpekčnej služby na útvare kriminalisticko-expertíznych činností, ktorý vykonáva odbornú činnosť a znaleckú činnosť podľa osobitných predpisov a v časti leteckej služby.	
Kritérium plnenia úloh Policajného zboru je rozhodujúce aj pre zabezpečovanie činností, ktoré nevykonávajú útvary v priamom výkone služby, ale funkčné útvary.  Ide najmä  o analytické, metodické, koordinačné a kontrolné činnosti, legislatívu, európske záležitosti,   medzinárodnú policajnú spoluprácu, personálnu prácu vo vzťahu  k riadeniu služobného pomeru, vybrané činnosti na úseku rezortného zdravotníctva, odbornej prípravy policajtov, utajovaných  skutočností  a šifrovej ochrany informácií.
Opodstatnenosť systemizácie policajných funkcií je aj na Hudbe ministerstva vnútra, čo  je odôvodnené dlhodobou tradíciou, akceptovanou a zachovávanou aj v zahraničných policajných zboroch.
Ostatné činnosti na vykonávanie ktorých nie je potrebné policajné vzdelanie a policajná prax, sa vykonávajú na útvaroch ministerstva a Policajného zboru v podstatnej miere už zamestnancami v štátnej službe alebo zamestnancami podľa predpisov o výkone práce vo verejnom záujme. 
Do tohto okruhu patria vybrané činnosti na úseku ekonomickom, zdravotníctva, spojenia a telekomunikačných služieb, prevencie, vzdelávania,  školstva a pod. Práve v týchto oblastiach činností je možné vidieť ešte určité rezervy pre prípadný proces ďalšieho, ale postupného scivilňovania. Z dôvodu zabezpečenia  plnenia služobných úloh a s prihliadnutím na stav osobitného účtu by bolo možné pokračovať v procese postupného scivilňovania až po prirodzenom uvoľnení policajnej funkcie (napr. odchod do dôchodku, prevedenie alebo preloženie na inú funkciu, uvoľnenie zo služobného pomeru).  				

Riziká ďalšieho scivilňovania 
Rizikovým faktorom  ďalšieho scivilňovania v rezorte ministerstva  je  možný nepriaznivý vývoj disponibility osobitného účtu. V jeho dôsledku by bolo nevyhnutné v krátkom časovom úseku vyplatiť značné finančné prostriedky na odchodné scivilneným policajtom. S tým sa spája aj ďalší úbytok z prostriedkov tohto účtu spočívajúci vo vyplácaní dávok výsluhového zabezpečenia týmto policajtom. Z tohto dôvodu prípadné rozhodnutie o ďalšom scivilňovaní musí byť kryté trvalou dotáciou finančných prostriedkov vyčlenených zo štátneho rozpočtu na dávky výsluhového zabezpečenia a jednorazovou dotáciou na vyplatenie odchodného. Opodstatnenosť tejto požiadavky dokumentuje aj negatívna skúsenosť  z procesu scivilňovania v rokoch 2002-2003, kedy v jeho dôsledku došlo ku skolabovaniu osobitného účtu a následne k potrebe jeho vykrytia z iných zdrojov rozpočtu v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva.
Ďalším potenciálnym rizikom je následná vyššia fluktuácia zamestnancov na scivilnených pozíciách, zníženie kvality pracovných výstupov, vyššia zaťaženosť vedúcich zamestnancov, náklady spojené so zaškoľovaním nových zamestnancov a pod.
	Ďalšie scivilnenie formou presystemizovania policajných funkcií na zamestnanecké  by malo za následok zvýšenie počtu zamestnaneckých miest a zníženie početných stavov Policajného zboru. Takáto situácia  nie je z celospoločenského hľadiska prijateľná. Počet policajtov na počet obyvateľov je medzinárodne sledovaný  štatistický   ukazovateľ  v  oblasti  ochrany   verejného    poriadku  a   bezpečnosti.   Jeho nepriaznivý vývoj  by znamenal zužovanie vnútorných rezerv štátu 

potrebných na plnenie úloh Policajného zboru bez možnosti operatívneho posilnenia jeho útvarov podľa vývoja bezpečnostnej situácie.  
Proces scivilnenia je limitovaný  disponibilnými zamestnaneckými miestami pre jeho realizáciu. Súčasné úsporné opatrenia vlády Slovenskej republiky smerujú k celkovému znižovaniu výdavkov verejnej správy. Tie sa následne premietli do  znižovania počtu zamestnaneckých miest v kapitole ministerstva.  Nie je teda možné predpokladať, že by sa v rezorte systemizovali ďalšie zamestnanecké miesta tak, ako sa to realizovalo pri scivilnení v rokoch 2002 – 2003. V záujme  ministerstva a Policajného zboru  je zachovať celkové početné stavy určené vládou Slovenskej republiky. 
Záverom je potrebné uviesť, že v predchádzajúcich etapách scivilnenia bol na zamestnanecké miesta presystemizovaný taký počet policajných funkcií, ktorým bola naplnená maximálna miera únosnosti pri zabezpečovaní úloh ministerstva a Policajného zboru. Z ozbrojených zložiek ministerstvo scivilnilo do roku 2004 najvyšší počet policajných funkcií, čo sa premietlo do vzájomného pomeru v počte policajtov voči zamestnancom: 
 
Zložky | Príslušníci v % | Zamestnanci v %
PZ | 74,9 | 25,1
SIS | 94,6 | 5,4
ZVJS | 92,1 | 7,9
ŽP | 93 | 7
NBÚ | 91,2 | 8,8

Použité skratky: PZ – Policajný zbor, SIS – Slovenská informačná služba, ZVJS – Zbor väzenskej     a justičnej stráže, ŽP – Železničná polícia, NBÚ – Národný bezpečnostný úrad.
Z vyššie uvedeného je možné vyvodiť záver, že ďalší proces scivilňovania v rezorte ministerstva by nebol prínosom pre kvalitné plnenie úloh ministerstva a Policajného zboru.