Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Analýza činností Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR a subjektov v pôsobnosti rozpočtovej kapitoly Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR 

Spôsob pripomienkového konania	Dôvodom skrátenia MPK je naliehavosť v termíne predloženia materiálu na rokovanie vlády. 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	11  / 4 	
Počet vyhodnotených pripomienok	11 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 1 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	1  / 1 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	4  / 2 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
3 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
4 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
5 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
7 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
16 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Konferencia biskupov Slovenska 	 	 	 	x 	
18 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Odbor verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
20 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
21 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
22 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
23 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
25 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
26 .	Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
27 .	Poštový regulačný úrad 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
28 .	Orange Slovensko a.s 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
29 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	11 (7o,4z) 	0 (0o,0z) 	12 	12 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
OVA 	m. č. 06307/2011-OZFP//M 
I. Návrh uznesenia: 
A.1., 3. r.: za „SR“ vložiť bodkočiarku 
B.1., 3. r.: za „2011“ vložiť bodku 

II. Doložka vplyvov: 
A.1., 4. r.: „EUR“ nahradiť „Eur“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch v takomto kontexte 

III. Materiál: 
str. 4, ods. 3, 2. r.: medzi slovami „údajov, charakterizujúcich“ vynechať čiarku 
medzi slovami „organizáciu, v kvantitatívnom“ vynechať čiarku 
6. r.: „na základe ktorej“ nahradiť „na ktorej základe“ 
Podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 
(bod 2.4., ods. (2), 8. zar.) na zdôrazňovanie nemožno používať verzály. 
str. 5, ods. 4, 9. r.: medzi slová „zákona sú“ vložiť čiarku 
str. 6, ods. 3, 2. r.: „Krajské“ nahradiť „krajské“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch množného čísla 
ods. 5, 3. r.: „nakoľko“ nahradiť „keďže“ 
ods. 8, 4. r.: medzi slová „zákonov je“ vložiť čiarku 
str. 7, ods. 3, 1. zar., 1. r.: „Obvodné“ nahradiť „obvodné“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch množného čísla 
str. 8, ods. 1 po tab., 2. r.: „Bratislave, ,“ nahradiť „Bratislave,“ 
str. 9, ods. 1 – upraviť medzery v riadku 
str. 10, ods. 3, 3. r.: „fondu ako aj“ nahradiť „fondu, ako aj“ 
ods. 6, 6. r.: „eur“ nahradiť „Eur“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch v takomto 
kontexte 
str. 11, 4. r.: „Nakoľko“ nahradiť „Keďže“ 
ods. 2, 2. r.: „40%“ nahradiť „40 %“ 
ods. 3, 2./3. r.: „prostredníctvom ktorých“ nahradiť „ktorých prostredníctvom“ 
ods. 5, 11. r.: „URBANITA a to“ nahradiť „URBANITA, a to“ 
str. 12, ods. 1, 2. r.: „t.j.“ nahradiť „t. j.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 
ods. 2, 3. r.: „Z. z.) ktorý“ nahradiť „Z. z.), ktorý“ 
„1.9.2007“ nahradiť „1. 9. 2007“ – podobne písať aj všetky ďalšie 
dátumy 
6. r.: „Úrad“ nahradiť „úrad“ 
ods. 3, 2. r.: medzi slová „osôb ktoré“ vložiť čiarku 
ods. 5, 5. r.: „európskeho“ nahradiť „Európskeho“ 
7. r.: medzi slová „Spoločenstva žiadať“ vložiť čiarku 
ods. 6, 6. r.: medzi slová „služieb založenú“ vložiť čiarku 
str. 13, ods. 5, 5. r.: „končí“ nahradiť „sa končí“ 
str. 14, ods. 2, 3. r.: „prejednáva“ nahradiť „prerokúva“ 
ods. 4, 1. r.: „Slovenká“ nahradiť „Slovenská“ 
2. r.: medzi slová „Bystrici zameraná“ vložiť čiarku 
4. r.: medzi slovami „úrovni, vrátane“ vynechať čiarku 
6. r.: „pozitíneho“ nahradiť „pozitívneho“ 
9. r.: „Operačný“ nahradiť „operačný“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch 
11. r.: „Prioritnej“ nahradiť „prioritnej“ 
str. 15, 1., ods. 3, 2. r.: „Legislatívny“ nahradiť „Legislatívna“ 
4. r.: „Nakoľko“ nahradiť „Keďže“ 
str. 16, ods. 3, 4. r.: „Nariadenie“ nahradiť „nariadenie“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
6. r.: „Rozhodnutie“ nahradiť „rozhodnutie“ 
ods. 8, 5. r.: za „služieb)“ vložiť čiarku 
str. 17, ods. 1, 3. r.: „konanie) ako aj“ nahradiť „konanie), ako aj“ 
5. r.: „2011 resp.“ nahradiť „2011, resp.“ 
ods. 4, 4. r.: „komunikácií ako aj“ nahradiť „komunikácií, ako aj“ 
ods. 6, 2. r.: „orgánov ako aj“ nahradiť „orgánov, ako aj“ 
3. r.: „nakoľko“ nahradiť „keďže“ 
ods. 7, b), 1. r.: „2011 resp.“ nahradiť „2011, resp.“ 
2. r.: „PRÚ ako aj“ nahradiť „PRÚ, ako aj“ 
ods. 9, 2. r.: „nakoľko“ nahradiť „keďže“ 
str. 18, 2., 4. r.: detto. 

 	O 	A 	Materiál bol upravený podľa pripomienok. 	
MV SR 	k časti C, body 2, 4 
Odporúčame časovo konkretizovať úlohy ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja týkajúce sa zlúčenia Slovenskej správy ciest s Národnou diaľničnou spoločnosťou, a. s. a návrh zmeny týkajúcej sa Inštitútu urbanizumu a územného plánovania URBION. 	O 	A 	Materiál bol na základe pripomienok doplnený o požadované údaje. 	
TÚ SR 	zlúčeniu Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu 
Pripomienky k materiálu „Analýza činností Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR a subjektov v pôsobnosti rozpočtovej kapitoly MDVRR SR“. 
Celý materiál je neprehľadne členený. 
V časti B pod nadpisom Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky sa uvádza, že „úrad je financovaný zo štátneho rozpočtu“ a v časti Poštový úrad sa uvádza „úrad je finančne napojený na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly ministerstva“. Pretože oba úrady sú napojené na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly ministerstva, je potrebné uvádzať rovnakú formuláciu, aby nedochádzalo ku skresľovaniu informácie. 
V časti B bod 1. pod nadpisom Analýza možnosti zlúčenia Poštového regulačného úradu (ďalej len „PRÚ“) a Telekomunikačného úradu SR (ďalej len TÚ SR) sa uvádza, že „prioritnou otázkou v súvislosti so zlúčením oboch úradov však zostáva nastavenie účinnosti navrhovanej zmeny“. Ako nediskutovateľné sa uvádza, že „zlúčením regulačných orgánov dochádza k zániku pôvodných subjektov a k vzniku nového orgánu. Tým dochádza aj k zániku funkcií predstaviteľov pôvodných regulačných orgánov a ukončeniu ich funkčného obdobia.“ Toto tvrdenie nie je ničím podložené a TÚ SR má k nemu zásadné pripomienky: 
1. Za účelom zlúčenia TÚ SR a PRÚ nie je potrebné zrušiť TÚ SR. Navrhujeme zachovať názov, sídlo a logo TÚ SR, čo znamená nulovanie nákladov spojených so zmenou (zmena názvu by priniesla náklady na vytvorenie nového loga, zmenu webového sídla úradu, označenie budov, zmenu v používaní hlavičkových papierov, zmenu pečiatok, úradných tlačív zmenu softvéru pre poskytovateľov sietí a služieb atď.). Pri zlúčení a zániku pôvodných subjektov je nevyhnutné počítať s časovou a personálnou náročnosťou na práce spojené so zlučovaním oboch pôvodných úradov a vytvorení funkčnej personálnej a softvérovej základne pre novovzniknutý subjekt. Výška nákladov spojených s týmto procesom bude stúpať z dôvodov zrušenia a premiestnenia pôvodných úradov, ale tiež z dôvodu rozsahu personálnych zmien (zrušenie pracovných miest, vyplatenie odstupného a následné vytvorenie nových pracovných miest a ich obsadenie prostredníctvom výberových konaní....). 
2. TÚ SR preto navrhuje v prípade rozhodnutia o zlúčení oboch úradov 
a) zrušenie PRÚ a delimitáciu jeho zamestnancov a majetku do TÚ SR, čo znamená nulovanie nákladov spojených so zrušením pracovných miest a vyplatením odstupného pre zamestnancov oboch úradov, 
b) vytvorenie útvaru (sekcie alebo odboru) regulácie poštových služieb v rámci organizačnej štruktúry TÚ SR. 
V časti Záver sa nesprávne uvádza, že „TÚ SR má v súčasnosti oblastné úrady“, čo je nesprávne. TÚ SR má v šiestich mestách krajské pracoviská (Bratislava, Banská Bystrica, Košice, Nitra, Trenčín a Žilina). 
TÚ SR má pracovisko odboru štátneho dohľadu v Žiline, preto by bolo možné pracoviská súčasných zamestnancov PRÚ umiestniť do priestorov uvedeného pracoviska a podpredsedu pre poštovú reguláciu do Bratislavy. Tým by boli akékoľvek náklady na zlúčenie uvedených úradov minimálne. 
Pokiaľ sa týka termínu zlúčenia TÚ SR a PRÚ uvádzame, že oba úrady v rokoch 2011 a 2012 čaká splnenie náročných úloh - implementácia nového regulačného rámca, liberalizácia poštového trhu, predlžovanie licencií významných podnikov, výberové konania a elektronická aukcia na pridelenie frekvencií pre nové technológie LTE (digitálna dividenda). Zlučovanie úradov v tomto období by negatívne zasiahlo do činnosti oboch úradov a preto odporúčame ich zlúčenie (ak sa prijme takéto rozhodnutie) najskôr v roku 2013. Pripomíname, že funkčné obdobie predsedu TÚ SR zo zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách končí vo februári 2015 a podpredsedu TÚ SR v máji 2013. 
Hoci TÚ SR nie je zásadne proti zlúčeniu oboch úradov, pripomíname, že so zlúčením v lehote skoršej ako v roku 2013 sa nestotožňuje ani Európska komisia a BEREC. Podotýkame, že PRÚ ako aj TÚ SR sú v pôsobnosti dvoch rozličných komisárov. Regulácia sektoru pošty a sektoru elektronických komunikácií je upravená v európskej legislatíve v rôznych smerniciach. 
Vyčíslená úspora v štátnom rozpočte v prílohe k doložke vplyvov nie je konkrétne ani presvedčivo odôvodnená a vzhľadom na to, že sám autor v nej uvádza, že je uvedená „iba odhadom“, nie je možné ju akceptovať. Dôsledná analýza odôvodňujúca úsporu nákladov oproti súčasnému stavu, ktorá je základom na prijatie účelného rozhodnutia, chýba. Nie je teda preukázaný ani pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy deklarovaný v doložke vybraných vplyvov. 
Treba tiež pripomenúť, že v prípade zlúčenia oboch regulačných úradov bude nevyhnutné uskutočniť zmeny týkajúce sa regulačných kompetencií v zákone č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách a v zákone č. 507/2001 Z. z. o poštových službách. 

 	Z 	A 	Napriek vznesenej zásadnej pripomienke k materiálu, Telekomunikačný úrad SR nie je zásadne proti zlúčeniu oboch regulačných úradov. Nesúhlasil s navrhovaným spôsobom vytvorenia spoločného regulačného úradu zrušením oboch súčasných regulačných úradov. Navrhuje včlenenie Poštového regulačného úradu do Telekomunikačného úradu SR. Vzhľadom na túto pripomienku bol materiál upravený a spôsob vytvorenia spoločného regulačného úradu bude definitívne doriešený až v rámci prípravy legislatívnych zmien. 

V jednotlivých častiach materiálu týkajúcich sa Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu bol zjednotený text o financovaní oboch úradov, ďalej bol upravený text o krajských pracoviskách Telekomunikačného úradu SR, a tiež bola upravená doložka finančných vplyvov. Vzhľadom k tomu, že tento materiál presne nedefinuje model vytvorenia spoločného regulačného úradu, nie je možné presnejšie definovať finančné vplyvy, a z toho dôvodu je vplyv na rozpočet verejnej správy určený iba odhadom. Vplyvy budú jednoznačnejšie vyčíslené až po stanovení spôsobu vytvorenia spoločného regulačného úradu. 	
PRÚ 	Časti C. Závery z vykonanej analýzy, bod 1, Záver 
Upraviť znenie prvého odseku nasledovne: vypustiť znenie „ako aj možnosti rozšírenia poštového dohľadu v regiónoch“. PRÚ je orgánom štátnej správy vykonávajúcim štátnu reguláciu a štátny dohľad nad poskytovaním poštových služieb s celoslovenskou pôsobnosťou. PRÚ síce v súčasnosti nemá zriadené oblastné pracoviská (legislatíva ich zriadenie ani neumožňuje), ale činnosti dohľadu sú zabezpečované, tak ako ukladá zákon, na celom území SR. 	O 	A 	Materiál bol na základe pripomienky upravený. 	
PRÚ 	Časti B. Poštový regulačný úrad, str. 13 
Upraviť počet zamestnancov PRÚ zo 17 zamestnancov na 16 zamestnancov. 	O 	A 	Materiál bol na základe pripomienky upravený. 	
PRÚ 	Časti B. Analýza vykonávania činností štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií v pôsobnosti Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Poštový regulačný úrad 
V prvom odseku, posledná veta: upraviť znenie „Ďalej vykonáva kontrolnú činnosť nad poskytovaním poštových služieb, štatistické zisťovanie v oblasti normalizácie a štandardizácie“ na „Ďalej vykonáva kontrolnú činnosť nad poskytovaním poštových služieb, štatistické zisťovanie v príslušnej oblasti a úlohy v oblasti normalizácie a štandardizácie“. 	O 	A 	Materiál bol na základe pripomienky upravený. 	
PRÚ 	Doložke vybraných vplyvov 
Doložka vybraných vplyvov neuvádza nijaké negatívne dopady na štátny rozpočet. S uvedeným nemožno súhlasiť, keďže minimálne v počiatočnej fáze zlučovania regulačných úradov je potrebné uvažovať so zvýšenými výdavkami, a to pri zabezpečení tohto procesu. Uvedený fakt absentuje aj v predloženej analýze. 
V rámci pozitívneho vplyvu na štátny rozpočet sa uvádza, že dôjde k úspore výdavkov verejnej správy už v roku 2011 a 2012 vo výške – 73 596,70. Nie je zrejmé, na základe akých údajov dospel predkladateľ k takémuto záveru. Taktiež podľa predloženej analýzy sa predpokladá s návrhom zlučovania úradov od roku 2013, takže v predchádzajúcich obdobiach (2011, 2012) je takáto úspora vylúčená. 
 	Z 	ČA 	Doložka finančných vplyvov bola upravená čo sa týka vyčíslenia úspory v rokoch 2011 a 2012, keďže predpokladaný termín vytvorenia spoločného regulačného úradu je až od roku 2013. Čo sa týka ďaších výhrad k vyčísleniu negatívnych dopadov na štátny rozpočet, celkový dopad na verejné financie bude môcť byť vyčíslený až po definitívnom určení spôsobu vytvorenia spoločného regulačného úradu, ktorý bude definovaný v rámci prípravy legislatívnych zmien, ktoré sa dotknú Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu. 	
PRÚ 	Vlastnému materiálu, časť C. Závery z vykonanej analýzy, bod 1 Zlúčenie TÚ SR a PRÚ 
Medzi základné východiská zaraďuje predkladateľ Programové vyhlásenie vlády SR, a to časť ktorá hovorí o uskutočnení revízie úradov s prezumpciou nepotrebnosti, auditoch a reštrukturalizácii ústredných a ostatných orgánov štátnej správy. V tejto súvislosti ako sme už uviedli v časti Všeobecne k návrhu, sa nemožno stotožniť s tvrdením, že činnosti PRÚ patria medzi činnosti „nepotrebné“ a duplicitné, resp. vykonávané neefektívne. PRÚ počas svojho doterajšieho 9 - ročného pôsobenia sa zaradil medzi fungujúce národné regulačné autority, zastáva a upevňuje svoju pozíciu i v európskom meradle, o čom svedčí skutočnosť, že je členom novovzniknutej Európskej skupiny regulačných orgánov pre poštové služby (ERGP) zriadenej rozhodnutím Európskej komisie, v rámci členstva národných regulačných orgánov 27 štátov. 
Existenciu samostatného regulátora pre oblasť poštových služieb v súlade s európskymi predpismi (Smernica EP a Rady č. 97/67/ES v znení zmien a doplnkov) a profilovanie osobitného riešenia poštovej problematiky podporuje aj vývoj na európskej úrovni, kde v poslednom období dochádzalo ku špecializácii a vzniku „európskych regulátorov“ samostatne pre oblasť elektronických služieb (BEREC) a pre oblasť poštových služieb (ERGP), doterajší vývoj národných regulátorov, samostatné pôsobenie poskytovateľov poštových služieb a služieb v oblasti elektronických komunikácií v týchto odvetviach ako aj odčlenenie oboch sektorov na iných úrovniach (napr. vznik samostatných odborových zväzov dňa 17.12.2010 Odborový zväz pôšt a logistiky). V tejto súvislosti možno konštatovať, že analýza predkladateľa a jej závery nastavujú spiatočný stav. 
Z hľadiska odborných regulačných činností opomína predložená analýza tento aspekt, vymedzenie pozitív a negatív a taktiež oslabenie pozície SR pri riešení regulačných otázok na medzinárodnej úrovni (namiesto dvoch špecifických subjektov presadzujúcich záujmy SR v danej oblasti, jeden subjekt s menším zastúpením a napr. počtom hlasov pri rozhodovaní a pod.). 
Záver, ktorý podľa predkladateľa vyplynul z analýzy nekorešponduje so znením a úvahami uvádzanými v samotnej analýze. Práve naopak analýza možnosti zlúčenia PRÚ a TÚ SR uvádza skutočnosti, ktoré nepodporujú záver zlúčenia a s ktorými sa možno stotožniť, že zlúčenie dvoch odlišných regulačných orgánov nebude prínosom: 
- ekonomická nevýhodnosť zlúčenia (výdavky na zákonné nároky spojené so zánikom štátnozamestnaneckých vzťahov, diskutabilná výška ušetrených nákladov, s ďalšou kategóriou výdavkov možno uvažovať v prípade zriadenia dislokačných pobočiek (pracovísk) aj pre oblasť poštových služieb, ktorými dnes PRÚ nedisponuje na rozdiel od TÚ SR, minimálne s umiestnením odborníkov na poštové služby na existujúcich pracoviskách TÚ SR (v súčasnosti disponuje 6), resp. s navýšením agendy a pod.), 
- dopad na fungovanie trhu poštových služieb, zabezpečenie liberalizácie poštových služieb v zmysle európskych predpisov, rozvoj kvality služieb, najmä zabezpečenie a udržiavanie kvality univerzálnej poštovej služby, keďže v prípade zlúčenia regulátorov vzhľadom na doterajší vývoj a rozdiely pri formovaní dvoch samostatných regulačných orgánov dôjde nevyhnutne k oslabeniu a zatlačeniu riešenia otázok regulácie a dohľadu poskytovania poštových služieb do úzadia, 
- oslabenie pozície poštového regulátora v európskom meradle, 
- nemožnosť vylúčenia a obmedzenia doterajšej nezávislosti regulátora, keďže už analýza hovorí o ukončení funkčného obdobia doterajších predstaviteľov a ich automatickej výmene, 
- predpokladané dopĺňanie personálneho obsadenia úradov z dôvodu nárastu nových úloh vyplývajúcich z európskych smerníc. 
V časti Analýza možností zlúčenia PRÚ a TÚ SR sa hovorí veľmi všeobecne o úspore finančných nákladov na mzdy; iný prínos sa neuvádza, o čom svedčí skutočnosť, že naďalej absentuje posúdenie dopadov na štátny rozpočet z hľadiska uvažovanej úspory nákladov (prevádzkových, personálnych a pod.). Nemožno sa stotožniť ani s tvrdením, že možno uvažovať o úspore na plate jedného predsedu a max. 3 zamestnancov. V počiatočnej fáze vytvorenia spoločného regulátora je nutné uvažovať so zvýšením výdavkov spojených so vznikom a fungovaním jedného regulátora. Zvýšenie výdavkov možno očakávať aj v prípade kategórie Mzdy (610), ako príklad možno uviesť výšku priemernej mesačnej mzdy zamestnanca hospodárstva v Bratislavskom kraji 969,9 € a v Žilinskom kraji 656,9 € (pozn. údaje za rok 2009, zdroj: Štatistický úrad SR). Uvažovaná úspora mzdových prostriedkov v konečnom dôsledku bude pravdepodobne minimálna. 
V tejto súvislosti, ak jediným odôvodnením navrhovaného záveru zlúčenia TÚ SR a PRÚ je „štatistické“ zníženie počtu regulačných orgánov a ekonomický efekt s dopadom na neefektivitu, odbornosť a zabezpečenie regulačných činností poštovej problematiky, zároveň poukazujeme na fakt, že PRÚ patrí medzi rozpočtové organizácie s najnižšou mierou rozpočtovaných prostriedkov na rok 2011 (a taktiež v predchádzajúcich obdobiach po viacerých škrtoch) medzi podriadenými subjektmi MDVRR SR. V rozpore so závermi vlastnej analýzy a efektivitou činností MDVRR SR vytvára ďalšie inštitúcie, hoci v danej oblasti už existujú, napr. Agentúra rozvoja vodnej dopravy, ktorá vznikla od 1.1.2011 a ktorej rozpočtované prostriedky na rok 2011 sú o polovicu vyššie (135 672,- €) ako predpokladaná úspora dosiahnutá zlúčením PRÚ a TÚ SR. 
 	Z 	N 	Predkladaný materiál navrhuje iba zmenu inštitucionálneho pôsobenia oboch úradov, t.j. porovnaním s fungovaním regulačných úradov v iných krajinách v rámci EÚ, sa predkladá návrh na vytvorenie jedného spoločného regulačného úradu, čo nenarúša plnenie úloh Poštového regulačného úradu v oblasti štátnej regulácie a štátneho dohľadu poštových služieb. 	
PRÚ 	Všeobecne 
V rámci vykonanej analýzy činností MDVRR SR sa uvádza, že výsledky analýzy poukázali aj na možnosti prijatia niektorých opatrení, ktoré smerujú k zefektívneniu činnosti podriadených subjektov, a to predovšetkým návrh inštitucionálnych zmien, ktoré sa týkajú najmä regulačných úradov. V texte analýzy sa však neuvádza nijaké odôvodnenie takýchto zmien, práve naopak analýza uvádza, že „v súčasnosti vykonávajú organizácie v plnom rozsahu činnosti vyplývajúce z platných právnych predpisov, dohôd a iných záväzkov.“ Záver týkajúci sa zlúčenia Telekomunikačného úradu SR (TÚ SR) a Poštového regulačného úradu (PRÚ) nekorešponduje s vykonanou analýzou činností. PRÚ je jediný subjekt, ktorý v súčasnosti zastrešuje úlohy v oblasti štátnej regulácie a štátneho dohľadu poštových služieb podľa platnej legislatívy, nijaké z jeho činností nie sú duplicitne vykonávané. Samozrejme jedná sa o typ regulačných činností, tieto sú však špecifické a odlišné od činností v súčasnom systéme existujúcich regulačných a dozorových orgánov. 
Vzhľadom k tomu vyslovujeme zásadný nesúhlas s výsledkom analýzy, predovšetkým so záverom týkajúcim sa návrhu zlúčenia Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu. 
 	Z 	N 	Nie je možné súhlasiť s tvrdením, že záver týkajúci sa zlúčenia Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu nekorešponduje s vykonanou analýzou. Analýza potvrdila potrebu vykonávania činností oboch regulačných úradov. Predkladaný materiál navrhuje iba zmenu inštitucionálneho pôsobenia oboch úradov, t.j. porovnaním s fungovaním regulačných úradov v iných krajinách v rámci EÚ, sa predkladá návrh na vytvorenie jedného spoločného regulačného úradu, čo nenarúša plnenie úloh Poštového regulačného úradu v oblasti štátnej regulácie a štátneho dohľadu poštových služieb. Keďže neide o rozpor s orgánom ústrednej štátnej správy, ale o vnútorný rozpor v rámci rezortnej pôsobnosti, návrh rozhodnutia o definitívnom postavení oboch regulačných úradov je v kompetencii ministra dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR a v konečnom dôsledku o ňom rozhodne NR SR. 	
Orange 	 
Po preštudovaní Analýzy odporúčame uskutočniť zlúčenie Telekomunikačného úradu Slovenskej republiky a Poštového regulačného úradu s účinnosťou k 1.1.2014. 

Dosiahne sa tým cieľ Uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010 k návrhu opatrení na zvýšenie efektívnosti fungovania verejného sektora a zlepšenie stavu verejných financií, zároveň zlúčenie k tomuto termínu nebude mať negatívny dopad na práve prebiehajúce zásadné aktivity úradov naplánované práve na obdobia rokov 2012 a 2013 a aj medzinárodný rozmer takéhoto rozhodnutia bude v januári 2014 najoptimálnejší. 
 	O 	N 	Termín uvedený v materiáli je už určitým kompromisom v súvislosti s pripravovanými zmenami oblasti regulácie telekomunikačných a poštových služieb. Preto predlžovanie termínu vytvorenia spoločného regulačného úradu nie je opodstatnené. 	
Verejnosť 	1. Záver analýzy možnosti zlúčenia Poštového regulačného úradu a Telekomunikačného úradu. 
2. Trvanie medzirezortného pripomienkového konania 
1. V závere analýzy sa hovorí: "Súčasne pri vytvorení spoločného regulačného orgánu neodporúčame zrušenie sídla v Žiline a jeho premiestnenie do Bratislavy, nakoľko môže dôjsť k strate kvalifikovaných zamestnancov, ktorí v súčasnosti zabezpečujú regulácie poštových služieb,a takýto krok sa taktiež nejaví ako ekonomicky výhodný." 
Podľa nášho názoru je sídlo v Žiline nevhodné, drvivá väčšina relevantných telekomunikačných (a tiež aj poštových) subjektov sídli v Bratislave. Argument o udržaní odborníkov zo Žiliny tiež nemá dostatočné rácio, keďže v Bratislave by bolo nepochybne taktiež možné nájsť minimálne rovnaký počet odborníkov na každú z oblastí regulácie, s najväčšou pravdepodobnosťou však ďaleko viac. Naviac v súčasnosti ďaleko širší rozsah činností vykonáva Telekomunikačný úrad, ktorý má aj viac zamestnancov a teda sťahovania do Žiliny by bolo oveľa nákladnejšie ako sťahovanie zo Žiliny do Bratislavy. 
2. MPK bolo skrátené na 7 dní. Podľa článku 13 odsek 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR je lehota na zaslanie pripomienok 15 pracovných dní, ak predkladateľ neurčí dlhšiu lehotu. Skrátenie lehoty je možné len v prípade určenom v čl. 13 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády SR, na použitie ktorého však v tomto prípade žiadny dôvod neexistuje. Preto by MPK malo trvať minimálne 15 pracovných dní. 

 	O 	N 	Spôsob vytvorenia spoločného regulačného úradu, teda aj jeho štruktúra a umiestnenie, bude riešený v rámci prípravy legislatívnych zmien, ktoré z dôvodu samotného vytvorenia jedného spoločného regulačného úradu budú musieť byť vykonané.