P r e d k l a d a c i a   s p r á v a

V novembri 2003 ukončila Komisia štúdiu uskutočniteľnosti týkajúcu sa začatia rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode. Rada Európskej únie 21. novembra 2005 prijala rozhodnutie, ktorým poverila Komisiu, aby dojednala dohodu o stabilizácii a pridružení s Bosnou a Hercegovinou. Rokovania o tejto dohode sa oficiálne začali 25. novembra 2005 a uskutočňovali sa v úzkej spolupráci s pracovnou skupinou pre západný Balkán (COWEB) a členskými štátmi EÚ. Rokovania týkajúce sa technickej stránky sa skončili v decembri 2006. Na základe rokovaní s členskými štátmi došlo k ďalším úpravám. Lepšia spolupráca Bosny a Hercegoviny s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a pokrok, ktorý sa dosiahol v poslednom štvrťroku 2007 pri realizácii reformy polície, umožnili Komisii parafovať dohodu o stabilizácii a pridružení 4. decembra 2007 v Sarajeve. 

Návrh stabilizačnej a asociačnej dohody sa zameriava na tieto hlavné prvky:
-  zabezpečenie politického dialógu s Bosnou a Hercegovinou;
- ustanovenia týkajúce sa regionálnej spolupráce vrátane perspektívy zriadenia zón voľného obchodu medzi krajinami regiónu;
- perspektíva zriadenia zóny voľného obchodu medzi Spoločenstvom a Bosnou a Hercegovinou do piatich rokov od nadobudnutia platnosti dohody;
- ustanovenia týkajúce sa pohybu pracovníkov, slobody usadiť sa, poskytovania služieb, bežných platieb a pohybu kapitálu;
- záväzok Bosny a Hercegoviny aproximovať svoje právne predpisy k právnym predpisom Európskeho spoločenstva, najmä v kľúčových oblastiach vnútorného trhu;
- ustanovenia týkajúce sa spolupráce s Bosnou a Hercegovinou v mnohých oblastiach vrátane spravodlivosti, slobody a bezpečnosti; 
- ustanovenie o zriadení Rady pre stabilizáciu a pridruženie, ktorá by mala vykonávať dohľad nad implementáciou dohody, Výboru pre stabilizáciu a pridruženie a Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie. 

Táto dohoda má charakter tzv. zmiešanej zmluvy, t. j. pokrýva tak oblasti v kompetencii členských štátov, ako aj Európskych spoločenstiev. Z hľadiska vnútroštátnych predpisov SR ide o medzinárodnú politickú zmluvu a medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. Preto po jej podpise bude potrebné vyslovenie súhlasu NR SR a ratifikácia prezidentom SR. Súčasne je potrebné, aby vláda SR odporučila NR SR rozhodnúť podľa článku 86 písm. d) Ústavy SR o tom, že dohoda má prednosť pred zákonmi podľa článku 7 ods. 5 Ústavy SR. 

Vzhľadom na to, že dohoda nebude mať vplyv na štátny rozpočet, rozpočty vyšších územných celkov ani obcí, nie je súčasťou materiálu doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Dohoda nadobudne platnosť iba za predpokladu, že ju ratifikujú všetky členské štáty EÚ.