Súhrnná správa o stave plnenia úloh vyplývajúcich z rozpracovania Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky na podmienky jednotlivých rezortov 
za rok 2010

Úvod 
	Medzi faktory, ktoré v celosvetovom meradle dlhodobo ovplyvňujú migráciu obyvateľstva, patria najmä pretrvávajúce hospodárske rozdiely medzi regiónmi, chudoba, politická nestabilita a ozbrojené konflikty v krajinách pôvodu.
	V dôsledku prebiehajúcej hospodárskej krízy sa prejavujú negatívne dopady v oblasti zamestnanosti, a to nielen na domáce obyvateľstvo, ale aj na cudzincov, ktorí hľadajú na Slovensku prácu. Ekonomická kríza zvyšuje nároky na kvalifikáciu a odbornosť žiadateľov o prácu. V tomto smere majú žiadatelia o azyl, prichádzajúci z rozvojových oblastí, často len so základným vzdelaním, prípadne i negramotní, bez profesionálnych zručností, ktoré vyžaduje trh práce, malé možnosti uplatnenia. Slovenská republika spolu s tretím sektorom vynakladá nemalé úsilie, ako pomôcť týmto osobám pri hľadaní práce, ubytovaní a ďalších službách v prospech týchto cudzincov. Projektová činnosť financovaná najmä z prostriedkov Európskej únie je toho evidentným dôkazom.
	V posledných rokoch sa Slovenská republika aktívne zapojila do presídľovacieho procesu. Išlo o transfer palestínskych utečencov z Iraku do tretej krajiny. Zároveň boli vykonávané opatrenia na prijímanie migrantov z krajín Európskej únie, ktoré čelia veľkému náporu migrantov, resp. z krajín, v  ktorých prípade bolo na úrovni Európskej únie dohodnuté poskytnutie humanitárnej pomoci na základe princípu solidarity. Tieto aktivity vzhľadom na ich mimoriadny medzinárodný význam a vysoké politikum je potrebné i do budúcnosti považovať za prioritu migračnej politiky Slovenskej republiky.
	Ako pozitívum môžeme hodnotiť skutočnosť, že vďaka realizácii Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky a z nej vyplývajúcich prijímaných legislatívnych, organizačno-technických a inštitucionálnych opatrení, počty cudzincov žiadajúcich o poskytnutie medzinárodnej ochrany na území Slovenskej republiky od roku 2005 majú klesajúcu tendenciu a môžeme konštatovať, že v súčasnosti je migračná situácia v podmienkach Slovenskej republiky stabilizovaná. Táto situácia sa však v dôsledku aktuálneho vnútropolitického vývoja a zhoršujúcej sa bezpečnostnej situácie, a to najmä v krajinách severnej Afriky a krajinách blízkeho východu, môže radikálne zmeniť
	Je potrebné zdôrazniť, že táto súhrnná správa o stave plnenia úloh vyplývajúcich z rozpracovania Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky je vlastne posledný takto koncipovaný materiál, keďže uznesením vlády Slovenskej republiky č. 67 z  2. februára 2011 bolo uložené ministrovi vnútra pripraviť návrh Migračnej politiky Slovenskej republiky s výhľadom 
do roku 2020. V predloženej správe sa spomínajú najvýznamnejšie úlohy plnené v období 
od prijatia Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky uznesením vlády Slovenskej republiky č. 11 z 12. januára 2005.
		Vzhľadom na prierezový charakter úloh migračnej politiky Slovenskej republiky sa do ich plnenia priamo zapájajú najmä nasledovné ústredné orgány štátnej správy: Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“), Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zahraničných vecí“), Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny“), Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“), Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“), Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zdravotníctva“), ale aj Štatistický úrad Slovenskej republiky (ďalej len „štatistický úrad“). 
		V oblasti riadenia procesov súvisiacich s realizáciou migračných politík nezastupiteľnú úlohu plní Riadiaci výbor pre migráciu a integráciu cudzincov, ktorý je v zmysle svojho štatútu zodpovedný za implementáciu a monitorovanie úloh vyplývajúcich  z Koncepcie migračnej politiky a z Koncepcie integrácie cudzincov v Slovenskej republike. Výbor by mal plniť úlohu hlavného koordinačného, medzirezortného, odborného a iniciatívneho orgánu v Slovenskej republike 
pre otázky týkajúce sa riadenia migrácie a zároveň poskytovať vhodný priestor na riešenie aktuálnych otázok v tejto oblasti. V súčasnom období sú v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 67 z 2. februára 2011 vykonávané opatrenia na jeho sfunkčnenie a nové personálne obsadenie.

Stav plnenia úloh v podmienkach jednotlivých rezortov a ďalších subjektov:
1. Ministerstvo vnútra 
	Ministerstvo vnútra je v rámci organizačnej štruktúry Riadiaceho výboru pre migráciu a integráciu cudzincov gestorom troch odborných pracovných skupín, a to: pre azyl, pre legálnu migráciu a pre nelegálnu migráciu, readmisiu a návraty.
	Na plnení úloh v predmetnej oblasti sú zainteresované viaceré organizačné súčasti ministerstva vnútra, a to najmä úrad hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru (ďalej len „úrad hraničnej a cudzineckej polície“), migračný úrad ministerstva vnútra (ďalej len „migračný úrad“), sekcia legislatívy a vonkajších vzťahov ministerstva vnútra, sekcia verejnej správy ministerstva vnútra a odbor zahraničnej pomoci ministerstva vnútra.
	V oblasti vytvárania legislatívnych podmienok bola v období rokov 2005 – 2010 náležitá pozornosť venovaná najmä harmonizácii právnych predpisov Slovenskej republiky s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie v oblasti migrácie a azylu. Dňa15. januára 2010 nadobudol účinnosť zákon č. 594/2009 Z. z., ktorým sa mení  a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. 
o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Týmto zákonom bola do nášho vnútroštátneho poriadku transponovaná smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 
o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (Ú. v. EÚ L 348, 24. 12. 2008).
	V období rokov 2005 – 2010 nadobudli účinnosť štyri novely zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o azyle“), a to zákon č. 1/2005 Z. z. s transpozíciou smernice Rady 2003/9/ES  z 27. januára 2003 
o minimálnych štandardoch pre prijímanie žiadateľov o azyl, zákon č. 692/2006 Z. z., ktorým sa transponovala smernica Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach 
pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva, zákon č. 643/2007 Z. z. s transpozíciou smernice Rady 2005/85/ES z 1. decembra 2005 o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca a zákon č. 451/2008 Z. z.
	Vychádzajúc z rozpracovania Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky na roky 2007 – 2010 boli priebežne vykonávané opatrenia na rozvoj európskeho inštitucionálneho rámca 
a na implementáciu politík v tejto oblasti, pričom ministerstvo vnútra koordinovalo svoje aktivity s ministerstvom zahraničných vecí s dôrazom na zahranično-politické aspekty migrácie a azylovej politiky.
	V roku 2009 bol prijatý nový viacročný program, tzv. Štokholmský program (Európa založená na zodpovednosti a solidarite v otázkach imigrácie a azylu), ktorý predstavuje pokračovanie tzv. Haagskeho programu. Uskutočnilo sa niekoľko okrúhlych stolov k problematike informácií o krajinách pôvodu, ktoré by v blízkej budúcnosti mali byť riadené z pozície Európskeho azylového podporného úradu (EASO). 
	Bol zrealizovaný projekt orientovaný na odovzdávanie skúseností Ukrajine v oblasti migračnej politiky v rámci GDISC (združenie generálnych riaditeľov migračných služieb) podporovaného z prostriedkov programu AENEAS. 
	Dňa 22. decembra 2010 bola podpísaná tripartitná Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky, Úradom vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu o humanitárnom transfere utečencov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu.
	V rámci akčného programu pre správnu spoluprácu v oblastiach vonkajších hraníc, víz, azylu a prisťahovalectva (ARGO) sa realizoval projekt cezhraničného tlmočenia, ktorý nadväzoval na bilaterálnu spoluprácu s holandským partnerom. Tieto aktivity budú prenesené do kompetencií EASO, pričom jedným z výstupov činnosti bude aj databáza tlmočníkov pre potreby azylového konania v rámci Európskej únie.
	V oblasti vytvárania podmienok na realizáciu zámerov migračnej politiky z prostriedkov Európskej únie ministerstvo vnútra plní úlohu zodpovedného orgánu pre všeobecný program Solidarita a riadenie migračných tokov, ktorého súčasťou sú nasledovné fondy:
	Európsky fond pre utečencov (ERF) - v rámci ERF bolo v kalendárnom roku 2010 implementovaných šesť individuálnych projektov so zameraním na zabezpečenie primeraných podmienok pre prijímanie žiadateľov o azyl a spravodlivého konania o udelenie azylu, ako aj 
na poskytovanie komplexných služieb súvisiacich s integráciou osôb, ktorým bol udelený azyl alebo doplnková ochrana. Realizátormi projektov v zariadeniach migračného úradu a úradu hraničnej a cudzineckej polície boli mimovládne organizácie. Celková výška finančných prostriedkov alokovaných na tieto projekty predstavuje 1 222 975,75 Eur1 z fondu a zo štátneho rozpočtu.
	V rámci ERF boli v kalendárnom roku 2010 implementované aj dva národné projekty zamerané na vybudovanie informačného systému v oblasti migrácie a medzinárodnej ochrany 
(IS MIGRA).
	 Konečným príjemcom v prípade prvého projektu bola sekcia informatiky, telekomunikácií a bezpečnosti ministerstva vnútra. Realizáciou projektu boli vytvorené podmienky na kvalitnejšiu a prehľadnejšiu evidenciu osôb, ktorým sa na území Slovenskej republiky poskytla medzinárodná ochrana. Konečnými používateľmi IS MIGRA v podmienkach ministerstva vnútra sú úrad hraničnej a cudzineckej polície a migračný úrad.
	Druhým národným projektom, kde konečným príjemcom bol migračný úrad, bolo zakúpenie adekvátneho hardvérového vybavenia, tlačiarní a multifunkčných zariadení pre účely zefektívnenia práce v IS MIGRA. Celková výška oprávnených finančných prostriedkov, ktoré boli alokované na tieto dva národné projekty predstavuje 135 287,75 Eur z fondu a zo štátneho rozpočtu.
	Európsky fond pre návrat (RF) - v rámci RF bolo v kalendárnom roku 2010 implementovaných päť individuálnych projektov s mimovládnymi organizáciami. Jednotlivé projekty boli zamerané na posilnenie a zlepšenie vykonávania asistovaných dobrovoľných návratov, jazykové vzdelávanie príslušníkov úradu hraničnej a cudzineckej polície, zabezpečenie osobitných potrieb štátnych príslušníkov tretích krajín umiestnených v útvaroch policajného zaistenia 
pre cudzincov (poskytovanie právneho, sociálneho a psychologického poradenstva 
a zabezpečovanie voľnočasových aktivít). Celková výška finančných prostriedkov alokovaných 
na uvedené projekty v rámci ročného programu 2009 predstavuje 536 058,75 Eur2 a 484 710,31 Eur v rámci ročného programu 2008 z prostriedkov fondu a štátneho rozpočtu.
	V rámci tohto fondu bol v kalendárnom roku 2010 implementovaný aj jeden národný projekt a to úradom hraničnej a cudzineckej polície, ktorý bol zameraný na zabezpečenie organizácie a vykonávanie nútených návratov cudzincov. Celková výška finančných prostriedkov alokovaných na národný projekt predstavuje 497 921,73 Eur2 z prostriedkov fondu a štátneho rozpočtu.
	Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (EIF) –  v rámci EIF bolo v kalendárnom roku 2010 implementovaných spolu štrnásť individuálnych projektov, z toho desať projektov z ročného programu 2009 a štyri projekty z ročného programu 2010. Jednotlivé projekty boli určené pre cudzincov z tretích krajín s trvalým, prechodným alebo tolerovaným pobytom na území Slovenskej republiky a boli zamerané na podporu vzdelávania a prípravu migrantov na integráciu do spoločnosti.
	V rámci ročného programu 2009 podľa priebežných výsledkov bolo okrem iného poskytnuté poradenstvo (právne, pracovné, všeobecné informácie) 970 osobám, a 135 osobám boli poskytnuté rekvalifikačné alebo jazykové kurzy. Celková výška finančných prostriedkov alokovaných na uvedené projekty v rámci ročného programu 2009 predstavuje 711 118,26 Eur 
a v rámci ročného programu 2010 boli rozdelené finančné prostriedky v celkovej výške 
776 783,17 Eur.	 
	Fond pre vonkajšie hranice (EBF) - v rámci EBF bolo v kalendárnom roku 2010 implementovaných spolu sedem národných projektov (sekciou informatiky, telekomunikácií a bezpečnosti ministerstva vnútra, úradom hraničnej a cudzineckej polície a Colným riaditeľstvom Slovenskej republiky) a jeden individuálny projekt v oblasti vzdelávania príslušníkov hraničnej a cudzineckej polície v anglickom jazyku.
	Uvedené projekty boli/sú zamerané na posilnenie boja proti nelegálnej migrácii a organizovanému prevádzačstvu, skvalitnenie a zrýchlenie vykonávania hraničného dozoru medzi hraničnými priechodmi na vonkajšej hranici Európskej únie. Projekty boli/sú financované v rámci ročného programu 2008 EBF (alokovaných 383 733,33 Eur z prostriedkov fondu a štátneho rozpočtu), ročného programu 2009 Fondu pre vonkajšie hranice (alokovaných 1 288 899,97 Eur z prostriedkov fondu a štátneho rozpočtu). Ďalšie projekty sú financované v rámci ročného programu 2010 (alokovaných 1 014 031,39 Eur z prostriedkov fondu a štátneho rozpočtu).
	V rámci Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) ministerstvo vnútra poskytovalo pomoc žiadateľom o azyl a osobám s udelenou medzinárodnou ochranou nachádzajúcimi sa na území Slovenskej republiky. Na aktivity spojené s ich pobytom boli v roku 2010 z rozpočtu ministerstva vnútra uhradené výdavky v celkovej výške 1 579 120,81 Eur, z toho osobitne 12 105,12 Eur na úhradu nákladov spojených s prenájmom priestorov pre Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) v Bratislave a na  financovanie nákladov spojených s prevádzkou kancelárie Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) v Bratislave vo výške 4 979,08 Eur.   

1. 1. Legálna migrácia
	V rámci jednotlivých riaditeľstiev hraničnej a cudzineckej polície boli v súlade 
so zákonom č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o pobyte cudzincov“) cudzincom udeľované pobytové oprávnenia. Najčastejšie boli udeľované prechodné pobyty na účel zamestnania a podnikania. Časté sú však prípady, že cudzinci s prechodným pobytom na účel zamestnania vidiac hrozbu straty zamestnania a následného ukončenia pobytu na území Slovenskej republiky, svojvoľne odchádzajú od zamestnávateľa v rámci platného povolenia na pobyt a podľa informácií odchádzajú do iných krajín Európskej únie z dôvodu hľadania si zamestnania, pričom oddeleniu cudzineckej polície Policajného zboru (ďalej len „oddelenie cudzineckej polície“) neoznámia ukončenie pobytu a doklad o pobyte v Slovenskej republike využívajú počas jeho platnosti na voľný pohyb v Európskej únii.
	Zákonom č. 594/2009 Z. z. sa novelizoval zákon o pobyte cudzincov a účinnosť nadobudol dňa 15. januára 2010. Doplnený bol § 20 ods. 3, ktorý uľahčuje konkrétnej skupine cudzincov vstup na pracovný trh v Slovenskej republike. Oddelenia cudzineckej polície spolupracujú s úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré vydávajú príslušné povolenia na zamestnanie. V prípade nejasností sú zasielané dožiadania, ktoré majú vplyv na konanie o pobyte. Porušenia zákonných ustanovení 
v rámci pracovného trhu boli riešené v blokovom konaní (menej závažné porušenia zákonných ustanovení) alebo v konaní o administratívnom vyhostení (závažnejšie porušenia).
	V súvislosti s uplatňovaním rodinného práva, oddelenia cudzineckej polície prijímajú a vyhodnocujú podané žiadosti k udeleniu povolenia na pobyt za účelom zlúčenia rodiny. V prípadoch, kde by mohlo ísť o zneužitie vzťahov v rámci rodinného práva, oddelenia zisťujú aj možnosť uzavretia manželstva cudzinca s cieľom získania povolenia na pobyt. Uvedené opatrenia sú zisťované v rámci kontrolnej a operatívnej činnosti.
	Ako sa už vyššie spomína, v sledovanom období bol zaznamenaný zvýšený počet migrantov, ktorí sú žiadateľmi o azyl v niektorej krajine Európskej únie a uzatvorili manželstvo s občanmi Slovenskej republiky, prípadne občanmi Európskeho hospodárskeho priestoru, 
na základe čoho žiadajú o udelenie povolenia na pobyt v Slovenskej republike. V mnohých prípadoch vzniká dôvodné podozrenie z účelového manželstva s cieľom získania pobytu na území Slovenskej republiky, predovšetkým zo strany štátnych príslušníkov Nigérie. 
	V súvislosti s konaním vo veci pobytu boli zaznamenané určité formy zneužitia, resp. využitia slabých článkov legislatívy, ktorá priamo či nepriamo súvisí s povoľovaním pobytov 
na území Slovenskej republiky. Vo väčšine prípadov ide o snahu zneužitia pobytu cudzincov na iný účel ako ten, na ktorý bol udelený pobyt. Touto formou bola i snaha obísť opatrenia ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré súviseli s hospodárskou krízou a jej dosahom na pracovný trh. 
	Žiadatelia o pobyt s cieľom dosiahnuť udelenie povolenia na pobyt na území Slovenskej republiky a s cieľom získať voľný pohyb v rámci členských štátov Európskej únie využívajú všetky možnosti dosiahnutia tohto cieľa. Jedným z prostriedkov k splneniu administratívnych podmienok povolenia na pobyt je prikladanie dokladov k žiadosti, ktoré nie sú v súlade so skutočnosťou. Už pri samom prijímaní žiadosti o udelenie povolenia na pobyt na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí, vznikajú problémy týkajúce sa verifikácie dokladov, ktoré cudzinci prikladajú k žiadostiam o udelenie pobytu na území Slovenskej republiky. 
	Doklady, ktoré javia známky pozmeňovania alebo falšovania, sú podrobené kontrole technickými pomôckami, ako UV lampy, lupy, Docubox Inspecta, ako aj v rámci informačných systémov a databáz. V prípade matričných dokladov, diplomov a iných dokladov oddelenia cudzineckej polície spolupracujú so zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky v zahraničí, príslušnými matričnými úradmi, obcami či spoločnými kontaktnými pracoviskami.
	K najčastejším porušeniam povinností cudzincov dochádzalo v roku 2010 nenahlásením zmeny bydliska a výmeny cestovného pasu. Pri kontrolných akciách cudzinci nevedeli preukázať finančné zabezpečenie pobytu, nevedeli predložiť pracovnú zmluvu alebo predložili takú, ktorá nespĺňala potrebné náležitosti pracovnej zmluvy. Pri opakovaných porušeniach všeobecne záväzných právnych predpisov cudzincami na území Slovenskej republiky boli realizované konania o administratívnom vyhostení. 

1. 2.  Nelegálna migrácia, readmisia a návraty
	Slovenská republika je tranzitnou krajinou migračných prúdov. Rozsah trestnej činnosti prevádzačstva je závislý od jednotlivých prípadov nelegálnej migrácie v rámci Slovenskej republiky, až po medzinárodne organizovanú trestnú činnosť, organizátorov, ako aj vykonávateľov prepravy nelegálnych migrantov, ubytovateľov, prípadne zamestnávateľov nelegálnych migrantov.
	Nelegálny vstup cudzincov na územie Slovenskej republiky je aj naďalej v rozhodujúcej miere organizovaný medzinárodnými skupinami prevádzačov, ktorých štruktúry pôsobia aj 
na našom území. V roku 2010 pokračoval trend predmetného modusu operandi a neboli zaznamenané nové alebo neobvyklé trendy v prípadoch nelegálnej migrácie. 
	K nelegálnemu vstupu cudzincov na územie Slovenskej republiky dochádzalo najčastejšie z Ukrajiny a bol organizovaný medzinárodnými prevádzačskými skupinami, ktoré spolupracujú 
s domácimi skupinami. Najčastejšie využívaný spôsob tranzitu cez územie Slovenskej republiky je prostredníctvom etablovaných prevádzačských skupín, ktoré nelegálnu migráciu organizujú priamo v záchytných a pobytových táboroch migračného úradu a sú prepojené s medzinárodnou sieťou prevádzačov. Tá potom najčastejšie smeruje zo Slovenska do Rakúska, odkiaľ pokračuje najmä 
do Talianska, Španielska a Francúzska, prípadne podľa národnosti migrantov a ich príbuzenských vzťahov do škandinávskych krajín.
	Na organizovaní nelegálnej migrácie sa podieľajú aj cudzinci, ktorí získajú povolenie na dlhodobý pobyt v Slovenskej republike na základe žiadosti o azyl, z dôvodu podnikania 
v Slovenskej republike alebo zlúčenia rodiny. Zo zločinu prevádzačstva za obdobie roka 2010 bolo 147 podozrivých osôb, z toho bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku obvinených 
81 prevádzačov za zločin prevádzačstva, z ktorých väzobne bolo riešených 28 páchateľov.                  V zrealizovaných prípadoch zločinu prevádzačstva bolo služobnou činnosťou národnej jednotky boja proti nelegálnej migrácii úradu hraničnej a cudzineckej polície zistených celkom 1095 nelegálnych migrantov, ktorí prekročili štátnu hranicu Slovenskej republiky,  z toho 468 bolo zadržaných s prevádzačom, 166 migrantov prekročilo vonkajšiu štátnu hranicu Slovenskej republiky s Ukrajinou, 339 migrantov prekročilo vnútornú štátnu hranicu Slovenskej republiky 
a 590 migrantov bolo zdokumentovaných v prípadoch prevádzačstva vo vnútrozemí.
	Novým fenoménom, a to nielen na území Slovenskej republiky, ale aj v ďalších členských štátoch Európskej únie sú tzv. „overstayers“ neoprávnené pobyty. Ide o občanov tretích štátov, ktorí vstupujú do hostiteľskej krajiny legálne na základe platných cestovných dokladov s platnými schengenskými vízami alebo povoleniami na pobyt a následne, po uplynutí doby oprávnenej 
na pobyt nevycestujú, ale zotrvávajú naďalej v schengenskom priestore a spravidla sa živia nelegálnou prácou. 
		Ďalším z problémov zneužívania právneho a sociálneho statusu Slovenskej republiky 
zo strany cudzincov je nelegálny vstup na jej územie bez dokladu totožnosti s tým, že títo cudzinci účelovo o sebe tvrdia, že sú maloletí bez sprievodu. Spravidla ide o dospelé osoby, ktoré sa chcú týmto spôsobom vyhnúť právnym dôsledkom svojho konania a súčasne využiť sociálny systém Slovenskej republiky.
	Z dôvodu nelegálnej migrácie bolo v roku 2010 v súlade s platnými readmisnými dohodami odovzdaných zo Slovenskej republiky do susedných štátov celkom 317 cudzincov a 28 cudzincov bolo prijatých do Slovenskej republiky. 
	Návraty cudzincov do krajiny pôvodu je možné v rámci komplexného manažmentu návratov rozdeliť do dvoch kategórií, ako asistované dobrovoľné návraty a nútené návraty cudzincov. V oblasti asistovaných dobrovoľných návratov ministerstvo vnútra efektívne spolupracuje s IOM. Pracovníci IOM majú umožnený prístup do všetkých zariadení ministerstva vnútra, kde by sa mohla nachádzať cieľová skupina (nelegálni migranti, žiadatelia o azyl, azylanti, žiadatelia o doplnkovú ochranu, cudzinci s poskytnutou doplnkovou ochranou, maloletí cudzinci bez sprievodu). Ide predovšetkým o útvary policajného zaistenia pre cudzincov, azylové zariadenia migračného úradu a špeciálne zariadenia, kde sa umiestňujú maloletí cudzinci bez sprievodu. Prvoradým cieľom Programu asistovaných dobrovoľných návratov (ADN) je pomôcť migrantom, ktorí sa chcú vrátiť do svojej vlasti a zabezpečiť im bezpečný a humánny návrat. Na území Slovenskej republiky sa realizácia ADN začala podpisom „Dohody o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu 
z 20. augusta 1998 o pomoci pri návrate neúspešných žiadateľov o azyl a ilegálnych migrantov 
do krajiny pôvodu“. Právnym základom realizácie dobrovoľných návratov je okrem vyššie uvedenej dohody aj „zákon o azyle“. Zákon o pobyte cudzincov zakotvuje pojem dobrovoľný návrat, pod ktorým rozumieme návrat cudzinca do krajiny pôvodu, posledného bydliska alebo ktorejkoľvek tretej krajiny, do ktorej sa cudzinec rozhodne vrátiť a ktorá ho prijme. 
	Právny základ pre nútené návraty cudzincov tvorí zákon o pobyte cudzincov. Predmetný zákon je plne v súlade s európskou legislatívou. V tejto súvislosti je jedným z najdôležitejších európskych právnych aktov smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES 
zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (ďalej len „smernica“). Predmetná smernica bola do zákona o pobyte cudzincov transponovaná novelou zákona č. 594/2009 s účinnosťou od 15. januára 2010. Smernicou boli doplnené nové skutočnosti, ktoré musí policajný útvar brať do úvahy pri rozhodovaní o administratívnom vyhostení; ide napr. o zdravotný stav cudzinca alebo o cudzinca, ktorý je zraniteľnou osobou. Novelou zákona o pobyte cudzincov sa zaviedla tiež možnosť predĺženia lehoty zaistenia cudzinca najviac o 12 mesiacov. Rovnako ako pri vyhostení, aj pri zaistení sa venuje osobitná pozornosť zraniteľným osobám; cudzinci mladší ako 15 rokov majú pri pobyte v zariadení nad 180 dní prístup k vzdelaniu. 
	Dňa 25. marca 2010 bolo prijaté nariadenie č. 265/2010, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda a nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o pohyb osôb s dlhodobými vízami. Toto nariadenie oprávňuje držiteľa dlhodobého víza, ktoré bolo udelené niektorým členským štátom, využívať právo voľného pohybu – cestovať do iných členských štátov na tri mesiace v rámci šesťmesačného obdobia, pričom podmienky vydávania dlhodobých víz sa nemenia. 
	Dňa 5. apríla 2010 vstúpilo do platnosti nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 
č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex), ktorý nahradil doposiaľ platné Spoločné konzulárne pokyny. V súvislosti s tým bola vypracovaná aj príručka k vízovému kódexu.
	Koncom roka 2010 sa začal pripravovať nový zákon o kontrole hraníc                                 a o prisťahovalectve s cieľom úplného zosúladenia európskej legislatívy upravujúcej podmienky pobytu občanov Európskej únie, štátnych príslušníkov tretích krajín a ich rodinných príslušníkov 
v rámci členských štátov Európskej únie, ako aj zosúladenia európskej terminológie s terminológiou používanou v právnom systéme Slovenskej republiky.
	Jedným z hlavných úspechov budovania novej infraštruktúry hraničnej kontroly po vstupe do schengenského priestoru bolo vytvorenie jednotného systému organizačno-technického zabezpečenia na slovensko-ukrajinskej štátnej hranici. Inovácie sa dotýkali nielen pozemnej hranice Slovenskej republiky, ale aj technického vybavenia na vybraných medzinárodných letiskách (Bratislava, Košice, Poprad) tak, aby boli splnené kritériá kontroly vonkajšej vzdušnej hranice schengenského priestoru.
	V roku 2010 v Slovenskej republike požiadalo o udelenie azylu celkom 541 cudzincov, 
čo bolo o 281 menej ako v roku 2009. Azyl bol v roku 2010 udelený v 15 prípadoch, v 57 prípadoch im bola poskytnutá doplnková ochrana a trom cudzincom bolo udelené štátne občianstvo Slovenskej republiky.
	
2. Ministerstvo zahraničných vecí
	Ministerstvo zahraničných vecí je gestorom dvoch pracovných skupín vytvorených v rámci štruktúry Riadiaceho výboru pre migráciu a integráciu cudzincov - pracovnej skupiny pre víza a pracovnej skupiny pre migráciu a rozvoj.
	V roku 2010 obe pracovné skupiny zasadli formálne len raz (10. februára 2010 a 
30. marca 2010). V tejto súvislosti je však zároveň nutné zdôrazniť, že zástupcovia ministerstva vnútra, ktorí sú členovia pracovnej skupiny pre víza, sa v priebehu celého roka stretávali 
so zástupcami ministerstva zahraničných vecí operatívne niekoľkokrát do mesiaca, pričom riešili aktuálne problémy spojené s praktickým výkonom vízovej a pobytovej agendy.
	V roku 2010 ministerstvo zahraničných vecí vypracovalo a predložilo návrhy 
na aktualizáciu Koncepcie migračnej politiky pre obdobie rokov 2011 – 2015. Ministerstvo zahraničných vecí privítalo iniciatívu aktualizácie, keďže následne aj v rámci rezortu bolo potrebné prehodnotiť v minulosti definované úlohy, ktoré rezort plnil a to tak, aby reálne odrážali aktuálne možnosti a postavenie ministerstva zahraničných vecí.
	V súlade s doterajšou praxou sa zástupcovia ministerstva zahraničných vecí aj v roku 2010 pravidelne zúčastňovali na zasadnutiach pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre azyl a migráciu. Pre ministerstvo zahraničných vecí predstavuje táto pracovná skupina ťažiskové fórum na diskusiu o problematike migrácie a azylu v zahraničnopolitickom kontexte. Pozornosť pri prerokovávaných otázkach sa už tradične sústreďovala predovšetkým na východné a juhovýchodné regióny susediace s Európskou úniou, čo je dané polohou Slovenskej republiky na migračnej trase východ-západ (pozri napr. účasť Slovenskej republiky na migračnej misii Európskej únie na Ukrajinu v dňoch 
20. – 23. septembra 2010, diskusia o budúcnosti tzv. Pražského procesu / Budovanie migračných partnerstiev). Vzhľadom na skutočnosť, že agenda pracovnej skupiny sa v podmienkach Slovenskej republiky týka viacerých rezortov, ministerstvo zahraničných vecí v roku 2010 zaviedlo prax prípravných stretnutí pred zasadnutiami v Bruseli s cieľom koordinácie stanovísk za Slovenskú republiku.
	Z pohľadu ďalších medzinárodných organizácií a zoskupení, ktoré sa problematikou migrácie zaoberajú, zástupcovia ministerstva zahraničných vecí v minulom roku participovali najmä na zasadnutiach v rámci systému OSN, pozri napr.:
-	Stály výbor UNHCR (marec, jún a september 2010);
-	Výkonný výbor UNHCR (4. – 7. októbra 2010);
-	Rada Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) (29. novembra – 2. decembra 2010);
-	Stály výbor IOM pre programy a financie (máj a november 2010);
-	Výročné tripartitné konzultácie UNHCR o presídľovaní (5. – 8. júla 2010);
-	Výkonný výbor IOM (25. júna 2010) a workshop IOM (marec 2010) o migrácii, jej nadnárodnom rámci, výzvach a príležitostiach.
	Aj v roku 2010 pokračovala spolupráca medzi ministerstvom vnútra (gestor) a ministerstvom zahraničných vecí v oblasti uzatvárania readmisných dohôd so štátmi, ktorých občania sa snažia nelegálne vstupovať na územie Slovenskej republiky. V súčasnosti má Slovenská republika uzavretých celkovo 28 readmisných dohôd (17 dvojstranných a 11 medzi EÚ a tretími krajinami). Slovenská republika v roku 2010 uzatvorila štyri protokoly o implementácii dohôd uzavretých medzi EÚ a tretími štátmi, a to s Albánskom (21. januára 2010), s Ruskou federáciou 
(7. apríla 2010), s Moldavskou republikou (12. mája 2010) a so Srbskou republikou (8. decembra 2010).
	V roku 2010 sa začali rokovania o zmene a doplnení readmisnej dohody s Českou republikou a o zmene a doplnení readmisnej dohody s Rakúskou republikou. Taktiež stále pokračuje negociačný proces týkajúci sa návrhu protokolu o vykonávaní dohody medzi Európskym spoločenstvom a Macedónskou republikou, ako aj návrhu protokolu o implementácii dohody medzi Európskym spoločenstvom a Bosnou a Hercegovinou.
	Ďalšou úlohou, ktorú ministerstvo zahraničných vecí, resp. zastupiteľské úrady v uplynulom roku plnili, je monitoring situácie v zahraničí z hľadiska zvýšených migračných pohybov smerom k Európskej únii a Slovenskej republike. Ide o jednu zo štandardných, resp. trvalých činností ministerstva zahraničných vecí. V tejto súvislosti došlo aj k nadviazaniu nových foriem spolupráce medzi ministerstvom zahraničných vecí a ministerstvom vnútra, pozri spolupráca s Centrom analýzy a strategického riadenia úradu hraničnej a cudzineckej polície a iniciovanie spolupráce vo vzťahu k periodickému poskytovaniu aktuálnych informácií zo strany príslušných teritoriálnych odborov a konzulárneho odboru pre potreby migračného úradu.
	V súlade so zavedeným systémom vzdelávania bol aj v roku 2010 v rámci tzv. predvýjazdovej prípravy zamestnancov ministerstva zahraničných vecí realizovaný trojtýždňový program odbornej prípravy konzulárnych zamestnancov, zaradených v uvedenom roku do plánu striedania na postoch konzulárnych úradníkov a zamestnancov na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky. Okrem prednášok zabezpečovaných vlastnými lektormi boli do programu predvýjazdovej konzulárnej prípravy zaradené aj prednášky externých lektorov (ministerstvo vnútra, úrad hraničnej a cudzineckej polície, migračný úrad). Súčasťou prípravy bol napr. seminár vedený pracovníkmi ministerstva vnútra a IOM venovaný problematike pomoci obetiam obchodovania s ľuďmi a seminár Kriminalistického a expertízneho ústavu ministerstva vnútra zameraný na zvládnutie základných metód odhaľovania falzifikátov cestovných dokladov a verejných listín. Každý účastník predvýjazdovej konzulárnej prípravy po jej ukončení povinne absolvoval písomný test a záverečný ústny pohovor, ktoré preverili zvládnutie tém zaradených 
do vzdelávacieho programu.
	Ministerstvo zahraničných vecí v roku 2010 potvrdilo ambíciu začať systematicky začleňovať prepojenie migračnej a rozvojovej politiky do relevantných koncepčných dokumentov. V nadväznosti na Strednodobú stratégiu oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2009 – 2013 bol záväzok zvýšiť koherenciu medzi oblasťou politiky migrácie a rozvoja premietnutý do Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) na rok 2010, ktorý vláda Slovenskej republiky schválila dňa 25. mája 2010. Materiál sa priamo odvolával na Európsky pakt o prisťahovalectve a azyle a obsahoval zámer sústrediť sa aj na projekty s migračným prvkom v krajinách, ktoré sú relevantné z pohľadu Slovenskej republiky, resp. Európskej únie a aktuálnych migračných tokov. Zároveň, v súlade s paktom, materiál stanovil aj také sektorové priority, ktoré majú za cieľ priamo zlepšiť životné podmienky ľudí v dotknutých tretích krajinách:

1.	Afrika (Etiópia, Sudán) s dôrazom na budovanie demokracie, trhového hospodárstva, sociálneho rozvoja, boja proti chorobám a rozvoj vidieka,
2.	Ázia (Afganistan) s dôrazom na budovanie demokracie, trhového hospodárstva, sociálneho rozvoja a zdravotníctva,
3.	krajiny západného Balkánu s dôrazom na transfer skúseností a znalostí z transformačného procesu a podporu integračných ambícií,
4.	krajiny Východného partnerstva Európskej únie s dôrazom na stav hospodárskeho a sociálneho rozvoja, transfer skúseností a znalostí z transformačného procesu a podporu integračných ambícií, budovanie administratívnych kapacít a užšie prepojenie rozvojovej a migračnej politiky.	

	Medzi praktické príspevky ODA Slovenskej republiky v oblasti budovania partnerstva s krajinami s vysokým počtom nelegálnych migrantov je možné zaradiť:
•	Rozvojový projekt Slovenskej katolíckej charity v Gruzínsku v hodnote 153 tis. Eur. Hlavným cieľom projektu je podpora adaptácie a na mieru šitá pomoc pri integrovaní rodín presídlencov v regióne Khobi v Gruzínsku.
•	Podpora demokratizačných procesov na Ukrajine a v Bielorusku (vyslanie pozorovateľov na voľby, podpora miestnych mimovládnych organizácií).
•	Humanitárna pomoc (Moldavsko, Afganistan, Pakistan, Ukrajina, Albánsko, Haiti).
•	Posthumanitárne projekty (Haiti).
•	Štipendiá pre zahraničných študentov z prioritných krajín v Slovenskej republike 
(v gescii ministerstva školstva).
	Ministerstvo zahraničných vecí v spolupráci s Platformou mimovládnych rozvojových organizácií a ministerstvom školstva začalo v roku 2010 prípravu tzv. Národnej stratégie pre globálne rozvojové vzdelávanie. V roku 2005 prijali členské štáty Európskej únie tzv. Európsky konsenzus o rozvoji. Jeho súčasťou je aj problematika rozvojového vzdelávania s cieľom zvýšiť kritické povedomie verejnosti o príčinách a následkoch globálnej chudoby a o jej odstraňovaní. Globálne vzdelávanie zahŕňa viacero tém (aspekty globalizácie, svetový obchod, udržateľný rozvoj, globálne problémy vo svete, chudoba a nerovnosť, ľudské práva a iné) vrátane migrácie. Na úrovni základných a stredných škôl v súčasnej fáze prípravy stratégie je zámerom zapracovanie týchto tém do už existujúcich študijných predmetov s cieľom zvýšiť kritické myslenie v európskych a globálnych súvislostiach (senzibilizácia týchto tém). Cieľom stratégie na vysokých školách a univerzitách je vytvorenie samostatného predmetu alebo samostatného odboru, príp. postgraduálneho štúdia.
	Za hodnotené obdobie (2005 – 2010) sa problematika migrácie stala trvalou súčasťou agendy ministerstva zahraničných vecí. Tento stav súvisí najmä s narastajúcim zahraničnopolitickým aspektom fenoménu migrácie a jej dopadov. Ministerstvo zahraničných vecí však zároveň vždy rešpektovalo skutočnosť, že je len jedným z trojice ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sa primárne zaoberajú agendou migrácie (ministerstvo vnútra, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, ministerstvo zahraničných vecí), čo je dané prierezovým charakterom migračnej politiky. V podmienkach Európskej únie sa problematika migrácie stala pevnou súčasťou dialógu Európskej únie s tretími krajinami, resp. vonkajšej politiky Európskej únie.
	Ministerstvo zahraničných vecí, s prihliadnutím na svoje postavenie a kompetencie, rozpracovalo materiál „Koncepcia migračnej politiky Slovenskej republiky“ na svoje podmienky ešte v roku 2005, s aktualizáciou v roku 2008. Napriek časovému odstupu od vzniku koncepcie, ako aj vývoju v oblasti migrácie, väčšia časť opatrení / aktivít realizovaných v pôsobnosti ministerstva zahraničných vecí má stále aktuálny charakter a ministerstvo zahraničných vecí predpokladá ich zachovanie aj do budúcnosti, napr. monitoring situácie v zahraničí z hľadiska rizika zvýšených migračných pohybov smerom k Európskej únii a Slovenskej republike využívaním siete zastupiteľských úradov, posilňovanie koherencie rozvojovej politiky Slovenskej republiky s prioritami migračnej politiky, vyvíjanie úsilia na uzatváranie readmisných dohôd, skvalitňovanie profesijnej prípravy konzulárnych zamestnancov aj vo vzťahu k problematike migrácie, priama účasť na tvorbe migračnej politiky Európskej únie prostredníctvom účasti 
na zasadnutiach pracovnej skupiny Rady Európskej únie na vysokej úrovni pre azyl a migráciu.
	Za jeden zo svojich najvýznamnejších prínosov považuje ministerstvo zahraničných vecí návrh na vytvorenie Riadiaceho výboru pre migráciu a integráciu cudzincov (2009). Podľa názoru ministerstva zahraničných vecí výbor má predpoklady reálne prispievať k zlepšovaniu koordinácie rozhodovacích procesov v oblasti migrácie v podmienkach Slovenskej republiky a zároveň poskytovať dostatočný priestor na riešenie aktuálnych otázok. Ministerstvo zahraničných vecí je však toho názoru, že výbor nie je od jeho vzniku využívaný v miere, akú mu umožňuje jeho štatút.

3. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny 
	Dopad ekonomickej krízy i v roku 2010 výrazne ovplyvňoval situáciu na trhu práce Slovenskej republiky. Za 1. až 3. štvrťrok 2010 miera nezamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl predstavovala 14,5 %, čo znamenalo, že sa politika zamestnanosti orientovala hlavne na zapojenie do pracovného procesu domácej pracovnej sily. Napriek zaznamenanému hospodárskemu rastu sa oblasť zamestnanosti naďalej stretávala so značnými problémami, ktoré sa prejavili poklesom voľných pracovných miest, ďalším znížením zamestnanosti a nárastom nezamestnanosti. Hospodársky rast bol realizovaný najmä prostredníctvom zvýšenia produktivity práce bez tvorby nových pracovných miest.
	Dôsledky finančnej a hospodárskej krízy spôsobili, že problematika migrácie, najmä však pracovnej migrácie ako z politického, tak zo spoločenského pohľadu vrátane ekonomického využitia migrácie a prisťahovalectva pri rozvoji domácej ekonomiky neboli dostatočne využité. Keďže rozsah migrácie za prácou zo strany štátnych príslušníkov tretích krajín na územie Slovenskej republiky nebol v predchádzajúcich rokoch významný, nebolo potrebné, aby Slovenská republika pristúpila z hľadiska zamestnávania cudzincov k reštrikčným opatreniam, zacieleným 
na zamedzenie prístupu na trh práce Slovenskej republiky alebo k osobitným opatreniam na podporu návratu migrantov do krajiny pôvodu. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 2010 podporovalo prijímanie a zamestnávanie cudzincov na území Slovenskej republiky s prihliadnutím na situáciu na trhu práce s dôrazom na prijímanie a zamestnávanie najmä vysoko kvalifikovaných zamestnancov, vedeckých pracovníkov, študentov, ako aj ďalších kvalifikovaných cudzincov. Dôraz sa kládol na kontrolu uplatňovania rovnakých pracovných podmienok vrátane odmeňovania a na predchádzanie uplatňovania sociálneho dumpingu.
	V oblasti medzinárodnej spolupráce sa ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny zameralo najmä na úlohy vyplývajúce z dokumentov Európskej únie pre problematiku migrácie a integrácie cudzincov. Otázky legálnej migrácie a integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín v roku 2010 tvorili dôležitú súčasť pracovnej agendy španielskeho a belgického predsedníctva. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny sa zameralo najmä na vypracovanie stanovísk a pozičných dokumentov a na ich implementáciu v oblasti vytvárania a rozvoja európskej migračnej politiky a európskeho rámca pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny sa aktívne zúčastňovalo na zasadnutiach Výboru pre imigráciu a azyl Európskej komisie, pracovnej skupiny pre integráciu. Zároveň participuje na expertných seminároch k modulom integrácie a na expertné semináre pozýva zástupcov mimovládnych organizácií, konkrétne Centra pre výskum etnicity a kultúry. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 2010 v rámci bilaterálnych zmlúv týkajúcich sa migrujúcich pracovníkov podpísalo Zmluvu medzi Slovenskou republikou a Štátom Izrael o sociálnom zabezpečení, Zmluvu medzi Slovenskou republikou a Austráliou o sociálnom zabezpečení a Zmluvu medzi Slovenskou republikou a Kanadou o mobilite.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny podľa potreby poskytovalo konzultácie, analýzy a stanoviská pre vedecké a výskumné inštitúcie, mimovládne organizácie a ďalších implementačných partnerov k návrhom, realizácii a vyhodnoteniu jednotlivých projektov a programov Európskeho fondu pre integráciu.
	V súlade so štatútom Riadiaceho výboru pre migráciu a integráciu cudzincov sa v marci 2010 uskutočnilo ustanovujúce zasadnutie odbornej pracovnej skupiny č. 5 pre integráciu cudzincov, na ktorej boli delegovaní zástupcovia rezortov vyzvaní na implementáciu Koncepcie integrácie cudzincov v Slovenskej republike v rámci svojej pôsobnosti. 
	Migrantom je venovaná zo strany úradov práce, sociálnych vecí a rodiny starostlivosť ako znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie, a to v celej škále poskytovaných služieb 
od informačno-poradenských, cez individuálne odborné poradenstvo a ponuky vhodných nástrojov aktívnych opatrení trhu práce, najmä vzdelávania. Na každom zo 46 úradov práce, sociálnych vecí a rodiny je zriadený útvar EURES (Európske služby zamestnanosti) – predstavujú sieť spolupracujúcich subjektov, ktorých cieľom je uľahčiť voľný pohyb pracovných síl v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. V rámci EURES-u pôsobí vyškolený personál (poradcovia 
a  asistenti), ktorý je vybavený aj znalosťou cudzích jazykov, a ktorý poskytuje každodenne informácie cudzincom o životných a pracovných podmienkach v Slovenskej republike, ako aj o možnostiach uplatnenia sa na slovenskom trhu práce.

	Z hľadiska opatrení v oblasti legálnej migrácie a sociálnej integrácie migrantov 
do spoločnosti, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny sa v roku 2010 zameralo predovšetkým na transpozíciu smerníc Európskeho parlamentu a Rady prijatých v rámci Plánu politiky legálnej migrácie Európskej komisie. Na prípravu transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/50/ ES z 25. mája 2009 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysoko kvalifikovaného zamestnania, ktorá zavádza modré karty Európskej únie pre štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania a upravuje podmienky vstupu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú ich držiteľmi, a ich rodinných príslušníkov na územie členských štátov Európskej únie, ako aj zamestnania pri splnení kvalifikačných predpokladov na výkon zamestnania. V rámci transpozície ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny úzko spolupracovalo s ministerstvom vnútra, ktoré je gestorom transpozície tejto smernice. Návrh novelizácie zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti je 
vo schvaľovacom konaní.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny sústredilo pozornosť na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, kde je gestorom transpozície uvedenej smernice. V rámci prípravy jej transpozície ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny uskutočnilo spoločné rokovanie s ministerstvom vnútra a ministerstvom spravodlivosti. S ďalšími rezortmi - s ministerstvom financií, ministerstvom zahraničných vecí bola problematika transpozície riešená písomne a je premietnutá v návrhu na novelizáciu zákona č. 82/2005 o nelegálnom zamestnávaní a nelegálnej práci a o zmene a úprave niektorých predpisov, ktorý je po medzirezortnom pripomienkovom konaní.
	Zákon č. 594/2009 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, novelizoval aj zákon o službách zamestnanosti. Doplnené znenie § 21 ods. 1 písm. a) zákona o službách zamestnanosti ustanovuje, že rovnaké právne postavenie ako občan Slovenskej republiky má aj cudzinec, ktorý je účastníkom právnych vzťahov vznikajúcich podľa zákona o službách zamestnanosti, ak mu bolo udelené povolenie na zamestnanie a povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania, pokiaľ osobitný predpis neustanovuje inak. Týmto osobitným predpisom je zákon o pobyte cudzincov, ktorý v § 20 taxatívne vymedzuje, kedy sa od cudzincov nevyžaduje povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania. Novelou bolo eliminované riziko pre Slovenskú republiku tak z hľadiska migračného, ako aj z hľadiska nekontrolovaného prístupu štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce Slovenskej republiky. 
	Legislatívne opatrenia na podporu riadenia legálnej migrácie boli realizované prostredníctvom noviel zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov,  zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
v znení neskorších predpisov a zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
	Smernica Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátnej príslušnosti, ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu a obsah poskytovanej ochrany (Ú.v. EÚ L 304, 30. 9. 2004) sprístupnila vstup na trh práce na území Slovenskej republiky pre cudzinca, ktorý je obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi, bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce.
	Migrantom bola venovaná starostlivosť ako znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie, 
a to najmä prostredníctvom informačných a poradenských služieb, odborných poradenských služieb a ponuky vhodných aktívnych opatrení trhu práce, predovšetkým vzdelávania a prípravy 
na zamestnanie. V súlade s politikou zamestnanosti a aktívnou politikou trhu práce sa venovala pozornosť podpore integrácie osôb znevýhodnených na trhu práce, ku ktorým patria tiež cudzinci, ktorým bol udelený azyl a migranti. 
	Inšpektoráty práce, úrady práce ako aj kontrolné orgány ministerstva financií a ministerstva vnútra vykonali kontrolu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania s cieľom eliminovať využívanie pracovnej sily bez uzatvoreného pracovnoprávneho vzťahu, bez splnenia si oznamovacej povinnosti voči Sociálnej poisťovni, bez povolenia na prechodný pobyt na účely zamestnania a povolenia na zamestnanie. V roku 2010 bolo uskutočnených 12 797 kontrol a v prevažnej miere boli zamerané na zamestnávateľské subjekty s počtom zamestnancov 1 – 49, predovšetkým v dlhodobo problémových oblastiach - obchod a služby, reštauračné a hotelové zariadenia, priemyselná výroba a stavebníctvo. V rokoch 2006 až 2010 sa uskutočnilo 98 974 kontrol nelegálneho zamestnávania a nelegálnej práce a v ich priebehu neboli zaznamenané podnety na diskrimináciu migrantov alebo cudzích štátnych príslušníkov. 
	Z hľadiska zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín sú významné hlavne počty občanov Ukrajiny, Vietnamu, Číny a predpoklad je, že aj z Kórey. Práve u občanov týchto spomenutých krajín sa očakáva najvyššia dynamika rastu záujmu o prácu na Slovensku aj v budúcnosti. Zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona 
č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov ustanovuje v § 3 rovnaké postavenie cudzincom, vrátane azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, ako občanom Slovenskej republiky.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny zaviedlo od januára 2010 štatistické sledovanie cudzincov, ktorým sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi, a to v rozsahu už vyššie uvedeného § 3 zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Štátne sociálne dávky určené rodinám s deťmi poskytované v rámci systému štátnej sociálnej podpory, a to predovšetkým prídavok na dieťa a rodičovský príspevok sú dostupné 
aj cudzincom a migrantom. Možnosť uplatniť nárok na štátne sociálne dávky majú aj cudzinci, ktorým bol udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana. V roku 2010 sa v priemere mesačne poskytla dávka a príspevky k dávke v zmysle § 3 zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov 239 migrantom, čo vo finančnom vyjadrení činilo v priemere za jeden mesiac na uvedený počet migrantov 30 074 eur.
	Jedným zo základných nosných pilierov ochrany pred sociálnym vylúčením je dodržiavanie ľudských práv a princípu rovnakého zaobchádzania. Postavenie (štatút) migranta je významným faktorom podmieňujúcim vysokú mieru rizika chudoby a sociálneho vylúčenia. V tomto kontexte bol tematicky vhodne zameraný európsky rok 2010 (Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu), ktorý prvýkrát sústredil v takom rozsahu celoeurópsku pozornosť verejnosti na problematiku chudoby a sociálneho vylúčenia.
	Počas Európskeho roka sa na Slovensku podarilo zrealizovať viacero projektových aktivít - informačné, vzdelávacie a súťažné. Ich spoločným cieľom bolo nielen zlepšiť verejné povedomie v oblasti problematiky chudoby a sociálneho vylúčenia, ale tiež hľadať spôsoby k otvorenosti hostiteľskej spoločnosti voči cudzincom a migrantom. V spolupráci s mimovládnymi organizáciami boli v tomto smere zorganizované nasledovné aktivity:
- Workshop o stave uplatňovania antidiskriminačnej legislatívy na Slovensku a identifikácia rozličných diskriminovaných skupín a používaných definícií – národnostné/etnické menšiny a migranti/migrantky. Organizovaný 5. októbra 2010: Európske informačné centrum a Občan, demokracia a zodpovednosť. Z rozpočtu: Občan, demokracia a zodpovednosť, Human European consultancy, Ősb,
- Konferencia „Etnická diverzita na európskych trhoch práce: výzvy a riešenia pre Slovensko a Európu“. Organizované dňa 21. októbra 2010: Friedrich Ebert Stiftung, Inštitút pre výskum práce v Bonne. Z rozpočtu: Friedrich Ebert Stiftung,
- Konferencia „Migrácia a integrácia – Čo priniesol rok 2010?“ Organizované dňa 30. novembra 2010: Nadácia Milana Šimečku. Z rozpočtu: Norway grants, eea grants, Nadácia otvorenej spoločnosti, Nadácia Milana Šimečku,
- Konferencia „Hodnotenie integrácie utečencov v prijímajúcej krajine a spoločnosti“. Organizované dňa 1. decembra 2010: UNHCR. Regionálny zastupiteľský úrad UNHCR predstavil zástupcom jednotlivých vlád a mimovládnym organizáciám Pomôcku pre hodnotenie integrácie. Pomôcka pre hodnotenie integrácie obsahuje viac ako 200 ukazovateľov, ktoré štátne orgány 
a ostatné osoby zúčastňujúce sa integračného procesu spoločne zhromaždia. Po zhromaždení a následnej analýze, tieto údaje poskytnú zodpovedným osobám podrobné informácie o situácii 
v oblasti integrácie. Pomôcku vyvinula Migration Policy Group (MPG), organizácia so sídlom 
v Bruseli, ktorá úzko spolupracuje s UNHCR v Budapešti. 
- Stretnutie národnej migračnej siete dňa 15. decembra 2010. Organizované IOM. Národný kontaktný bod Európskej migračnej siete Slovenskej republiky tvorí odbor medzinárodných vzťahov ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny.
	Súčasťou národného inštitucionálneho mechanizmu pre dodržiavanie ľudských práv a princípu rovnakého zaobchádzania je odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Odbor plní úlohy ministerstva pri zabezpečovaní a realizácii štátnej politiky rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí so zameraním na tvorbu systémových riešení, legislatívnu a koncepčnú činnosť v uvedenej oblasti. Odbor plnil úlohy sekretariátu Rady vlády Slovenskej republiky pre rodovú rovnosť, ktorá bola zriadená s účinnosťou od 1. januára 2008. Rada sa v roku 2011 transformovala do Výboru pre rodovú rovnosť Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť.
	Maloletým cudzincom bez sprievodu, ktorí boli nájdení na území SR a ich rodičia, opatrovníci, alebo najbližší žijúci plnoletí rodinní príslušníci sa nachádzajú na území iného štátu, alebo v krajine pôvodu, alebo nemajú žiadne informácie o mieste pobytu rodičov sa venuje zvýšená pozornosť v sociálnoprávnej ochrane, ako v legislatívnej, tak aj v praktickej úrovni.
	Pre účely vykonávania rozhodnutia súdu o predbežnom opatrení pre maloletých cudzincov bez sprievodu - chlapcov je zriadené špecializované zariadenie – Detský domov pre maloletých bez sprievodu Horné Orechové a pre dievčatá - Detský domov Medzilaborce. V záujme plynulej integrácie maloletých cudzincov bez sprievodu s udelenou doplnkovou ochranou, títo sú umiestňovaní do detských domovov, ktoré boli v súlade s plnením úloh „Koncepcie ústavnej starostlivosti na roky 2009 – 2012“ vytypované v každom kraji príslušným úradom práce, sociálnych vecí a rodiny.
	Starostlivosť o maloletých cudzincov bez sprievodu je v detských domovoch poskytovaná rovnako ako pre deti, ktoré sú občanmi Slovenskej republiky, v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a s prihliadnutím na ich vek a rozumovú vyspelosť. Zároveň je im poskytovaná osobitná starostlivosť pre ich kultúrne, náboženské a jazykové odlišnosti.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny pripravilo prvý odpočet z plnenia úloh Koncepcie integrácie cudzincov v Slovenskej republike, ktorá bola prijatá 6. mája 2009. Na jeho základe je vidieť prvý komplexnejší pohľad na politiku integrácie na Slovensku. Odpočet bol spracovaný na základe odpočtu plnenia úloh jednotlivých rezortov. Zároveň svoje odpočty zaslal Košický samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj, Bratislavský samosprávny kraj a Únia miest Slovenska. Záverečná súhrnná správa bola dňa 23. februára 2011 predložená na rokovanie vlády Slovenskej republiky.

4. Ministerstvo spravodlivosti
	Ministerstvo spravodlivosti má významné miesto v rámci tvorby legislatívy migračnej politiky Slovenskej republiky. Delegovaní zástupcovia rezortu sa v rámci Riadiaceho výboru 
pre migráciu a integráciu cudzincov aktívne podieľajú na plnení úloh vyplývajúcich z koncepcie integračnej politiky i na implementácii koncepcie migračnej politiky.
	Ministerstvo spravodlivosti ako spolugestor pri transponovaní Procedurálnej smernice Rady 2005/85/ES z 1. decembra 2005 o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca v súčinnosti s ministerstvom vnútra pripravilo systém poskytovania právnej pomoci pre občana cudzieho štátu, ktorému sa udeľuje, alebo odníma azyl, a ktorý je žiadateľom o udelenie azylu na území Slovenskej republiky. V čl. 15 smernice sa ukladá členským štátom povinnosť zabezpečiť žiadateľom o udelenie azylu právo na bezplatnú právnu pomoc a zastúpenie (Centrum právnej pomoci - rozpočtová organizácia v rámci  kapitoly ministerstva spravodlivosti).
	Bol prijatý zákon č. 224/2010, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. septembra 2010, čím sa umožnilo trestanie právnických osôb prostredníctvom noriem trestného práva aj z hľadiska zamerania koncepcie migračnej politiky. Novými ustanoveniami 83a a 83b sa zaviedli nové trestnoprávne sankcie v podobe ochranných opatrení voči právnickým osobám (zhabanie peňažnej čiastky, zhabanie majetku).
	Zároveň bol vyššie uvedenou novelou upravený § 58 Trestného zákona o spôsobe ukladania trestu prepadnutia majetku, kde boli pod túto konštrukciu zavedené ďalšie skutkové podstaty trestných činov, najmä trestného činu obchodovania s ľuďmi podľa § 179 Trestného zákona, trestného činu obchodovania s deťmi podľa § 180 ods. 2 alebo 3 alebo § 181 Trestného zákona a trestného činu vydierania podľa § 189 ods. 2 písm. c) Trestného zákona, to sú významné reštriktívne opatrenia proti organizovanému zločinu v oblasti migrácie.
	Vyššie uvedená novela taktiež zaviedla nové procesné ustanovenia ohľadom výkonu ochranných opatrení voči právnickým osobám v zákone č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov.
	Ministerstvo spravodlivosti sa tiež podieľa na činnosti a plnení úloh Expertnej skupiny pre prevenciu a pomoc obetiam obchodovania s ľuďmi Rady vlády Slovenskej republiky. Zástupcovia ministerstva sa aktívne podieľajú na činnosti medzinárodných organizácií k otázkam problematiky zločinnosti vrátane nelegálnej migrácie, ako sú napr. Multidisciplinárna skupina Rady Európskej únie pre organizovaný zločin (MDG) a Európsky výbor pre problémy zločinnosti (CD-PC). 
	Ministerstvo spravodlivosti taktiež sprísňuje trestný postih proti rozličným formám extrémizmu. Ide najmä o výtržnícke správanie sa skupín divákov na športových podujatiach spojené s prejavovaním názorov, resp. s propagáciou hnutí smerujúcich k potláčaniu základných práv a slobôd osôb, taktiež o podnecovanie k násiliu alebo nenávisti z dôvodu rasy, farby pleti alebo národa, verejné ospravedlňovanie genocídy, zločinov proti ľudskosti alebo vojnových zločinov (holokaust a pod.).

5. Ministerstvo školstva
	Od schválenia Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky vo vláde v roku 2005 rezort školstva si každoročne pravidelne a v termínoch plnil úlohy dané uznesením vlády Slovenskej republiky č. 11 z 12. januára 2005. Prvou základnou úlohou bolo rozpracovanie Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky na podmienky rezortu školstva (splnené a schválené ministrom školstva v júli 2005) a jej realizácia v praxi. Ďalej ministerstvo školstva každoročne predkladá ministerstvu vnútra odpočet za predchádzajúci kalendárny rok.
	Vzdelávanie detí cudzincov je legislatívne zabezpečené zákonom č. 245/2008 Z. z. 
o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (§146) s účinnosťou od 1. septembra 2008. 
	Deťom cudzincov s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky, deťom žiadateľov o udelenie azylu a Slovákov žijúcich v zahraničí sa poskytuje výchova a vzdelávanie, ubytovanie a stravovanie v školách podľa školského zákona za tých istých podmienok ako občanom Slovenskej republiky.
	Pre deti cudzincov sa na odstránenie jazykových bariér organizujú základné a rozširujúce jazykové kurzy štátneho jazyka. 
	Nadväzujúca úprava je v zákone č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa § 10 ods. 17 krajské školské úrady v spolupráci s orgánmi územnej samosprávy organizačne a finančne  zabezpečujú jazykové kurzy detí cudzincov s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky.
	Podľa Rozpracovanej Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky na podmienky rezortu školstva sa v roku 2010 uskutočnili tieto aktivity: 
	Ďalšie vzdelávanie pedagogických zamestnancov realizované Metodicko-pedagogickým centrom a jeho regionálnymi pracoviskami. Obsahová tematika ľudských práv bola integrovaná do všetkých typov vzdelávaní – cez vedúcich pedagogických zamestnancov, výchovných poradcov, koordinátorov prevencií, do vzdelávania v oblasti didaktiky, psychológie, spoločenskovedného aj viacpredmetového vzdelávania, výchovných predmetov, výchovy mimo vyučovania aj predškolskej výchovy a v dokončujúcich špecializovaných kvalifikačných štúdiách ako etická výchova a pod. Lektori na týchto vzdelávacích aktivitách spolupracovali s učiteľmi pri rozvíjaní ich kľúčových kompetencií a kompetencií žiakov, ako sú komunikačné schopnosti a spôsobilosti, personálne a interpersonálne schopnosti, schopnosť tvorivo a kriticky riešiť problémy, pracovať s modernými informačnými technológiami a schopnosť presadzovať občianske a demokratické princípy.
	„Migračná politika Slovenskej republiky a multikultúrna výchova“ - dvojdňové vzdelávanie spojené s exkurziou do azylového zariadenia v Humennom (postavenie utečencov) bolo zamerané na získanie informácií o migračnej politike Slovenskej republiky v prepojení 
na problematiku ľudských práv v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, xenofóbie, rasizmu, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
	Ministerstvo školstva prostredníctvom IUVENTY zorganizovalo tzv. „Živú knižnicu“. Živá knižnica je špeciálna metóda na prekonávanie predsudkov a negatívnych stereotypov určená mladým ľuďom. Počas tejto aktivity mladí ľudia pod vedením pripravených knihovníkov majú možnosť porozprávať sa s ľuďmi, ktorí najviac čelia v spoločnosti vylúčením a diskrimináciou. Živá knižnica sa koná pravidelne pri príležitosti Dňa boja za ľudské práva. V roku 2010 navštívilo knižnicu 263 mladých ľudí (najmä stredoškolákov z Bratislavy) a vyškolilo sa 18 knihovníkov. 
Ide o úspešnú aktivitu s pozitívnou odozvou od samotných mladých ľudí. Na tejto aktivite spolupracovali Amnesty International, Slovenské stredisko pre ľudské práva, Človek v ohrození, Nadácia Milana Šimečku a Informačná kancelária Rady Európy.
	IUVENTA od roku 2008 vytvára platformu na stretávanie sa a sieťovanie rôznych organizácií aktívnych v oblasti ľudských práv. Okrem pravidelnej výmeny informácií je to priestor na vytváranie partnerstiev pri rôznych projektoch, ako je festival Týždeň nových menšín a pod.
	Projekty v rámci programov ADAM ministerstva školstva sa zamerali na rozvoj interkultúrnej výchovy prostredníctvom rôznych voľno-časových aktivít v oblasti neformálneho vzdelávania. Projekty boli monitorované, ich záverečné zhodnotenie dopadov sa uskutoční 
po 31. januári 2011 (oficiálna uzávierka roka a termín predloženia záverečných hodnotiacich správ).
	Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie pokračoval v aktualizácii výcvikovo-tréningového programu sociálno-psychologickej prípravy učiteľov a sociálnych pracovníkov pre oblasť prevencie intolerancie a pre prácu s deťmi migrantov pod názvom „Príčiny nezáujmu detských i dospelých migrantov o vyučovanie slovenčiny“ (obdobie riešenia 2008 – 2011). V dňoch 30. novembra – 2. decembra 2010 sa uskutočnil výcvikovo-tréningový program sociálno-psychologickej prípravy učiteľov a sociálnych pracovníkov pre oblasť prevencie intolerancie a pre prácu s deťmi migrantov. 

6. Ministerstvo zdravotníctva 
	Činnosť ministerstva zdravotníctva v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti cudzincom, migrantom a žiadateľom o azyl bola počas roku 2010 zameraná na vytváranie podmienok, ktoré týmto skupinám obyvateľstva zabezpečia zdravotnú starostlivosť na odbornej úrovni a v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi pre Slovenskú republiku z členstva v Európskej únii a príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov Slovenskej republiky. Systémové riešenie financovania zdravotnej starostlivosti poskytovanej cudzincom bolo opakovane predmetom rokovaní medzi zástupcami ministerstva zdravotníctva a ministerstva vnútra, zástupcami samosprávnych krajov, zdravotnými poisťovňami a úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
	V súčasnosti sa v členských štátoch Európskej únie realizujú viaceré projekty, ktorých cieľom je analýza sociálnych determinantov a zdravotnej nerovnosti migrantov. Spoločným zámerom projektov je vypracovanie stratégie rozvoja prístupu k zdravotnej starostlivosti a štandardov pre sledovanie údajov o zdraví migrantov.
	Verejné zdravotné poistenie pre cudzincov je upravené v zákone č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve  a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.).
	Ministerstvo zdravotníctva vzhľadom na súčasne platný legislatívny rámec ohľadne verejného zdravotného poistenia pre cudzincov nenavrhuje žiadne návrhy na dopracovanie alebo zmeny prijatej koncepcie, ktorú v súčasnosti považuje za dostatočnú.
	Ministerstvo zdravotníctva kladie dôraz na preventívne opatrenia a aplikáciou náležitých krízových plánov znižuje zdravotné riziká spojené s pobytom cudzincov na území Slovenskej republiky. Najmä pokiaľ ide o výskyt infekčných ochorení a zdravotné riziká spojené s pobytom cudzincov v  záchytných azylových zariadeniach zavlečením prenosných ochorení do Slovenskej republiky.
	V záchytných a pobytových táboroch, kde sa sústreďujú migranti prichádzajúci z rôznych krajín existuje určité riziko výskytu infekčných ochorení. V azylových zariadeniach je realizovaný systém trojmesačnej karantény, ktorý chráni obyvateľstvo pred zavlečením prenosného ochorenia. Prostredníctvom migračného úradu v spolupráci s hlavným hygienikom ministerstva vnútra bol rozpracovaný a realizovaný v podmienkach týchto zariadení Pandemický plán ministerstva vnútra, ktorý vychádza z Podrobného plánu opatrení Slovenskej republiky pre prípad pandémie. Preventívnou činnosťou, aplikáciou náležitých hygienických a protiepidemických opatrení je možné znížiť zdravotné riziká spojené s pobytom migrantov. Opatrenia v oblasti znižovania zdravotných rizík spojených s pobytom cudzincov, aj pokiaľ ide o výskyt infekčných ochorení, spadajú 
do kompetencie odboru zdravotníctva sekcie personálnych a sociálnych činností ministerstva vnútra. Pri sledovaní a monitoringu výskytu infekčných chorôb v záchytných a pobytových táboroch zástupcovia útvaru hlavného hygienika ministerstva vnútra  spolupracovali aj s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva.
	Dňom 1. mája 2009 nadobudol účinnosť Výnos ministerstva zdravotníctva  č. 07478/2009 – OL z 8. apríla 2009, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o vydávaní dokladu, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie. Tento doklad vydávajú pracoviská pre cudzokrajné choroby a tropickú medicínu, ktoré u cudzincov realizujú aj preventívne mikrobiologické vyšetrenia zamerané na prenosné ochorenia. Osobitná pozornosť v tejto oblasti je v súčinnosti s ministerstvom vnútra venovaná monitoringu a prijímaniu opatrení na zníženie zdravotného rizika v prípade cudzincov umiestnených v zariadeniach ministerstva vnútra slúžiacich na tento účel. Ak sa 
u cudzinca zistila choroba alebo podozrenie na chorobu, ktorá ohrozuje verejné zdravie, pracovisko poskytne pre poskytovateľa zdravotnej starostlivosti diagnostický záver na účel liečby v závislosti od klinického stavu s odporúčaním ďalšieho postupu.
	Pre lepšiu informovanosť cudzincov o poskytovaní zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike rezort zdravotníctva vypracoval Informáciu pre styčné orgány členských krajín Európskej únie o prístupe k zdravotnej starostlivosti na Slovensku pre prípady dočasných pobytov (Information for the liaison bodies of the EU Member States Access to Health Care during a temporary stay in the Slovak Republic). Anglická verzia sa nachádza na internetovej stránke Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou www.uvzsr.sk.
	Ministerstvo zdravotníctva realizovalo vzdelávacie aktivity a školenia pre zdravotníckych profesionálov zamerané na dodržiavanie medzinárodných noriem v oblasti ochrany práv pacientov, predchádzanie diskriminácii, rasizmu, xenofóbii a ostatným prejavom intolerancie. Cieľom je zabránenie priamej a nepriamej diskriminácii cudzincov pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti v ambulantných a lôžkových zdravotníckych zariadeniach. 
	V zmysle demografických zmien sa v Slovenskej republike predpokladá od roku 2010 mierny pokles počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov. Po vstupe Slovenskej republiky 
do Európskej únie určitý počet kvalifikovaných zdravotníckych pracovníkov odišiel za prácou 
do vyspelých krajín. V rámci potreby riešenia tejto komplexnej problematiky je potrebné riadiť migračné toky a integráciu cudzincov takým spôsobom, aby sa podporovala imigrácia kvalifikovaných zdravotníckych pracovníkov do Slovenskej republiky. Celkovo v období 
od pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii (1. máj 2004) do 27. januára 2010 bolo spracovaných 142 žiadostí o uznanie dokladu o vzdelaní (špecializácií) získaného mimo územia Slovenskej republiky. Z toho bolo celkovo uznaných 95 dokladov o vzdelaní. Najväčší počet bol 
v povolaní lekár (129) a zubný lekár (7). Pokiaľ ide o krajiny pôvodu dokladu o vzdelaní jednoznačne s počtom 79 dominuje Česká republika a Ukrajina 17, nasleduje Nemecko 9, Švédsko 6, Maďarsko 5 a USA 5.
	Ministerstvo zdravotníctva sa tiež vyjadruje k udeleniu občianstva Slovenskej republiky podľa § 7 ods. 2 zákona č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky po požiadaní ministerstva vnútra. Ministerstvo zdravotníctva sa vyjadruje k udeleniu štátneho občianstva, predovšetkým na základe získanej odbornej spôsobilosti na výkon príslušného zdravotníckeho povolania dotknutej osoby, ktorá sa preukazuje získanými dokladmi  o vzdelaní.
	Súčasná hospodárska kríza vedie aj k spätnej migrácii našich občanov (slovenských zdravotníckych profesionálov), ktorí vykonávali svoju profesiu v členských krajinách Európskej únie. Treba sa vhodne pripraviť aj na repatriáciu tejto skupiny migrantov, ktorá môže byť veľkým prínosom pre Slovenskú republiku.
	Ako pozitívum je možno hodnotiť spoluprácu ministerstva zdravotníctva s ministerstvom vnútra pri realizácii medzinárodného projektu IOM s názvom „Zvyšovanie ochrany verejného zdravia pozdĺž novej hranice východnej Európy“. V rámci realizácie tohto projektu bola pripravená metodológia na vyhodnotenie závažností a povahy súčasných rizík verejného zdravia 
v pohraničnom regióne. Materiál bude využitý na definovanie minimálnych štandardov verejného zdravia a návrh pre štrukturálne zmeny vo verejných zdravotných službách v pohraničnom regióne.

7. Ministerstvo kultúry 
	Ministerstvo kultúry realizovalo v rokoch 2005 – 2010 aktivity na podporu migračnej politiky a integrácie cudzincov do slovenskej spoločnosti v súlade so zámermi strategického dokumentu Koncepcia migračnej politiky v Slovenskej republike.
	Od roku 2005 existuje na ministerstve kultúry samostatný dotačný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva. Jeho základným cieľom je napomáhať integrácii znevýhodnených skupín obyvateľstva do spoločnosti v oblasti kultúry, vytvárať rovnosť príležitostí, a tým vytvárať lepšie podmienky pre dôstojný život ľudí, ktorí sa ocitli na okraji spoločnosti. Dotačný program slúži na uľahčenie prístupu marginalizovaných skupín ku kultúre. Program bol v roku 2009 nastavený aj na „podporu znevýhodnených skupín detí  a mládeže (deti z detských domovov, deti žijúce v marginalizovaných rómskych komunitách, deti utečencov a pod.), starších ľudí, bezdomovcov, na podporu projektov v oblasti kultúry prispievajúcich k implementácii rodovej rovnosti (ženy - matky, týrané ženy, nediskriminácia žien po 45 roku života, ženy - migrantky, rómske ženy a pod.), ako aj projektov zameraných na kultúrnu integráciu migrantov.
	Ministerstvo kultúry podporuje začlenenie cudzincov do majoritnej spoločnosti, ako aj informovanosť majority o živote a problémoch cudzincov na Slovensku. Významnú úlohu v predmetnej oblasti plní organizácia v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva kultúry Národné osvetové centrum. Národné osvetové centrum vychádzajúc zo svojho poslania sa podieľa 
na zlepšení porozumenia a podpory dialógu medzi rôznymi kultúrami a náboženstvami celým spektrom svojej činnosti. Zámerom Národného osvetového centra je posilňovať medzikultúrne väzby v miestnej a regionálnej kultúre a participovať predovšetkým na nasledovných procesoch: posilňovanie úcty ku kultúrnej rozmanitosti, akceptovanie rôznych kultúrnych identít
a vierovyznaní, nadobudnúť schopnosť čeliť otvorenému, mnohovrstevnému kultúrnemu prostrediu.
	Národné osvetové centrum v rokoch 2005 – 2010 realizovalo celoštátne programy zamerané proti diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, proti rasizmu a xenofóbii, na azylovú politiku a integráciu prisťahovalcov, ľudské práva a trvalo udržateľný rozvoj. Vo všetkých svojich edičných tituloch (Národná osveta, Sociálna prevencia a pod.), materiáloch a publikačných výstupoch Národné osvetové centrum propagovalo myšlienky tolerancie a medzikultúrneho dialógu. 
	V roku 2006 Národné osvetové centrum zrealizovalo celoslovenský seminár na tému Kultúra, kultúrna rozmanitosť a multikultúrna výchova určený pracovníkom miestnej a regionálnej kultúry. Seminár zvýšil odborno-teoretickú pripravenosť kultúrno-osvetových pracovníkov z oblasti multikultúrnej a občianskej výchovy, ako aj ich celkovú informovanosť o súčasných zámeroch eliminovať prejavy extrémizmu, rasizmu a diskriminácie na Slovensku. 
	Európsky rok medzikultúrneho dialógu 2008 bola národná kampaň zastrešovaná ministerstvom kultúry. Bol dôležitou iniciatívou zvyšovania informovanosti slovenskej spoločnosti o potrebe prijímať a rešpektovať odlišnosť kultúr a tiež nástrojom na zvyšovanie tolerancie voči kultúrnej rozmanitosti a inakosti. Slovenská republika sa považuje za multikultúrnu, pluralitnú 
a demokratickú spoločnosť založenú na politike interkulturalizmu. Cieľom iniciatívy bolo prispieť k medzikultúrnemu dialógu ako príležitosti pre rozmanitú a dynamickú spoločnosť v európskom regióne. Ministerstvo kultúry usporiadalo k týmto témam konferenciu Rozmanitosť spája - Medzikultúrny dialóg. Dve medzinárodné konferencie na tému medzikultúrneho dialógu zrealizovalo v roku 2008 tiež Národné osvetové centrum („Medzikultúrny dialóg - nástroj stability 
a rozvoja európskeho priestoru“    a „Animácia euroobčianstva v miestnej kultúre“). Na podporu projektov zameraných na rozvoj medzikultúrneho dialógu je vytvorený priestor aj v rámci grantového programu Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva.
	K podpore medzikultúrneho dialógu a zvyšovaniu informovanosti občanov o živote  
a kultúre cudzincov prispievali filmové projekcie Univerzitnej knižnice (UKB) pod názvom 
O kultúrnej a etnickej diverzite. Stredisko UNESCO v UKB organizovalo po celý rok 2010 prednášky, stretnutia a besedy s predstaviteľmi vzdialených kultúr, príslušníkov iných národov žijúcich v Slovenskej republike, osobností, ktoré účastníkom približovali život a kultúru vzdialených krajín. (OSN rok 2010 vyhlásilo za Medzinárodný rok zbližovania kultúr 2010).
	Cieľom týchto podujatí bolo prekonanie stereotypov v myslení, rôznych predsudkov 
a vzájomné zbližovanie kultúr. Študenti sa takto oboznámili so životom a kultúrou iných svetadielov - Indie, Tibetu, Peru, arabských krajín, ako aj krajín Strednej Ázie. Všetky podujatia boli určené primárne pre študentov stredných škôl, ale boli otvorené aj pre verejnosť a stretli sa
 s pozitívnym ohlasom. V rámci spoznávania vzdialených kultúr sa uskutočnila prednáška na tému Život detí v Ghane očami dobrovoľníka. Prednášateľom bol dobrovoľník z Nadácie pre pomoc a priateľstvo - Klub UNESCO, ktorý sa zúčastnil viacerých dobrovoľníckych aktivít v Afrike. 
	Slovenský filmový ústav dlhodobo spolupracuje na realizácii medzinárodného festivalu Jeden svet na Slovensku a v Českej republike (www.jedensvet.sk, www.oneworld.cz). Festival zameriava pozornosť na problémy človeka z mimoeurópskych kultúr, na humanitárnu pomoc krajinám tzv. tretieho sveta a oblasť ľudských práv, vrátane práv cudzincov a prisťahovalcov. Ústav spolupracoval tiež na festivale Etnofilm Čadca (www.etnofilm.sk). Ide o medzinárodné filmové bienále venované problematike etnografie, etnológie a sociálnej antropológie v širokom slova zmysle. Ďalej medzinárodný festival VERZIO (www.verzio.ceu.hu), ktorý je festivalom dokumentárnych filmov o ľudských právach, kde je prezentovaná aj problematika utečencov. 
K podpore procesu integrácie cudzincov v Slovenskej republike prispievajú aj kultúrne aktivity Divadelného ústavu (projekt Focus - programová sekcia na festivale Nová dráma/New Drama 
a podujatia v Štúdiu 12). Je to jedinečná forma spoznávania iných kultúr a národov prostredníctvom divadla a drámy. Cieľom projektu Focus je zaostriť pohľad na jednotlivé krajiny Európy a sveta prostredníctvom prezentácie súčasnej divadelnej tvorby. Projektu Focus sa zúčastnili napr. Francúzsko, Argentína a Srbsko. Divadelný ústav realizuje tiež projekt pod názvom Periférne videnie, v rámci ktorého hosťujú rôzne divadelné skupiny a združenia, ktoré sa vo svojich produkciách zameriavajú tiež na problematiku migrantov. Divadelný ústav je zmluvným partnerom občianskeho združenia Človek v ohrození.
	Problematike migrácie na Slovensku sa tiež venujú cirkvi a náboženské spoločnosti. Konferencia biskupov Slovenska zriadila v tejto súvislosti stálu Radu pre migrantov, utečencov a pútnikov. Ekumenická rada cirkví v Slovenskej republike zastrešuje tieto aktivity prostredníctvom viacerých realizovaných projektov v rámci svojej krízovej pomoci.
	Podpora vzájomného porozumenia, tolerancie a interkultúrneho dialógu je v oblasti verejnoprávneho vysielania zabezpečená v legislatívnej rovine. V zmysle § 3 zákona  č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov sú programy verejnoprávneho vysielateľa Rozhlasu a televízie Slovenska založené na zásadách demokracie a humanizmu, prispievajú k právnemu vedomiu, etickému vedomiu a k environmentálnej zodpovednosti verejnosti, rozvíjajú kultúrnu identitu obyvateľov Slovenskej republiky bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vek, vieru a náboženstvo, politické či iné zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo etnickej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie tak, aby tieto programy odrážali rozmanitosť názorov, politických, náboženských, filozofických a umeleckých smerov a aby podporovali rozvoj vedomostnej spoločnosti, a takisto utvárajú podmienky na spoločenskú dohodu vo veciach verejných s cieľom posilniť vzájomné porozumenie, toleranciu a podporovať súdržnosť rozmanitej spoločnosti.  
	Ministerstvo kultúry v roku 2009 pripravilo návrh Koncepcie mediálnej výchovy               v Slovenskej republike v kontexte celoživotného vzdelávania, ktorý vláda Slovenskej republiky 
na svojom zasadnutí dňa 16. decembra 2009 uznesením č. 923 schválila. Cieľom mediálnej výchovy je zvyšovanie mediálnej gramotnosti, získavanie mediálnych kompetencií, zodpovedného využívania médií (odbúravanie informačných bariér, predsudkov a stereotypov voči zraniteľným skupinám obyvateľstva vrátane migrantov).

8. Štatistický úrad 
	Štatistický úrad v rámci plnenia úloh „Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky“ za roky 2005 – 2010 v spolupráci s ostatnými zainteresovanými rezortmi a v súlade s požiadavkami Eurostatu pre migračnú štatistiku zabezpečoval: správu a poskytovanie oficiálnych číselníkov a klasifikácií (www.statistics.sk). Štatistický číselník krajín, Klasifikácia štatistických územných jednotiek Slovenskej republiky, Štatistická odvetvová klasifikácia ekonomických činností (OKEČ), Štatistická klasifikácia zamestnaní (KZAM), Štatistická klasifikácia odborov vzdelania (KOV), Štatistická klasifikácia ekonomických činností (SK NACE Rev.2). Ďalej štatistický úrad pripravuje harmonizáciu obsahu a rozsahu informácií o cudzincoch so štandardmi Európskej únie a zásadnými dokumentmi schválenými vládou Slovenskej republiky a tiež vytvára podmienky na preberanie údajov a vedenie a údržbu databázy o základných informáciách týkajúcich sa zahraničnej migrácie a cudzincov v Slovenskej republike.
	Štatistický úrad vydáva každoročne publikáciu, ktorá prezentuje fenomén zahraničnej migrácie a poskytuje základné informácie o cudzincoch v Slovenskej republike. Ostatná analytická publikácia bola spracovaná a vydaná za referenčný rok 2009 pod názvom „Zahraničné sťahovanie a cudzinci v Slovenskej republike v roku 2009“ v elektronickej forme. Podrobné štatistické údaje o zahraničnej migrácii boli publikované v elektronickej verzii pod názvom „Štatistika zahraničného sťahovania v Slovenskej republike v roku 2009“.
	Štatistický úrad priebežne aktualizuje na svojej internetovej stránke základné informácie o zahraničnej migrácii a o cudzincoch v Slovenskej republike v slovenskej a v anglickej verzii (www.statistics.sk). Údaje o zahraničnej migrácii za Slovensko sú dostupné v časovom rade 
v on-line databáze Slovstat v kapitole Demografia a sociálna štatistika. Vybrané údaje na regionálnej úrovni sú dostupné aj v on-line databáze RegDat v kapitole Migrácia.
	Štatistický úrad každoročne spracúva kompletnú zostavu údajov pre Eurostat o legálnej migrácii prostredníctvom dotazníka „Joint International Migration Questionnaire“, zo svojej databázy a podkladov úradu hraničnej a cudzineckej polície a odboru štátneho občianstva. 

9. Ostatné subjekty podieľajúce sa na plnení koncepcie
	Osobitným preventívnym nástrojom Úradu vlády Slovenskej republiky pri rozpracovaní Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky je Akčný plán predchádzania diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie (ďalej len „akčný plán“). Slovenská republika v roku 2006 týmto programovým dokumentom reagovala na vyhlásenie druhej Dekády OSN pre vzdelávanie k ľudským právam na obdobie rokov 2005 – 2014, ako aj na záväzky vyplývajúce Slovenskej republike z  členstva v Európskej únii a iných medzinárodných organizáciách (napr. OBSE).
	Dlhodobým cieľom akčného plánu je zvyšovanie miery tolerancie medzi obyvateľstvom Slovenskej republiky. Na plnení týchto cieľov sa podieľajú štátne inštitúcie, orgány územnej samosprávy, mimovládne organizácie a ďalší relevantní partneri. Priority akčného plánu vychádzajú z úspešných aktivít v predchádzajúcich rokoch, odrážajú úsilie vlády Slovenskej republiky 
o zvyšovanie vedomostnej úrovne občanov v oblasti ľudských práv všeobecne, posilnenie efektívnej implementácie antidiskriminačnej legislatívy, riešenie postavenia migrantov 
na Slovensku ako aj ďalšie konkrétne aktivity v oblasti predchádzania diskriminácie, rasizmu, xenofóbie a antisemitizmu. 
	Z pohľadu vzdelávania cudzincov a ich postupnej integrácie do slovenskej spoločnosti uvádzame nasledovné projekty z akčného plánu zameraného na zvyšovanie tolerancie voči cudzincom: „Mosty k tolerancii I, II, III., V, VI“ (Slovenská humanitná rada), „Právo na azyl znamená právo na život“ (Spoločnosť ľudí dobrej vôle), „Monitoring adaptácie detí vybraných skupín cudzincov, ktorí žijú a pracujú na území Slovenskej republiky. Vzdelávanie v oblasti ľudských práv /séria vzdelávacích sústredení pre Riaditeľstvo hraničnej polície v Sobranciach/ (Slovenské národné stredisko pre ľudské práva), „Posilnenie uplatňovania princípov multikulturality, kultúrnej diverzity a antidiskriminácie u profesijných skupín pracujúcich 
s migrantmi na Slovensku (Medzinárodná organizácia pre migráciu), „Migranti a migrantky na trhu práce v Slovenskej republike“ (Inštitút pre verejné otázky), „Tu sme doma - stav integrácie utečencov do spoločnosti“ (Liga za ľudské práva).
	Viac informácií z realizovaných aktivít akčného plánu je možné nájsť na web stránke sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania www.mensiny.vlada.gov.sk.
	Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí je v zmysle zákona č. 474/2005                            o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov koordinačným a výkonným orgánom, ktorý zabezpečuje tvorbu a výkon štátnej politiky starostlivosti  o Slovákov žijúcich v zahraničí. V spolupráci s orgánmi verejnej moci a príslušnými krajanskými organizáciami, spolkami a misiami zabezpečuje plnenie úloh zameraných na podporu Slovákov žijúcich,  pracujúcich a študujúcich v zahraničí.
	Realizáciu opatrení na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí úrad rozpracoval                   v „Koncepcii štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí do roku 2015“  schválenej uznesením NR SR č. 1124/2008, ktorá v časti Migrácia obsahuje stručnú analýzu emigrácie občanov Slovenskej republiky do zahraničia, dôsledky emigrácie občanov Slovenskej republiky na spoločnosť a odporúčania na zmiernenie nepriaznivých vplyvov pri návrate občanov Slovenskej republiky do svojej vlasti.
	Na dosiahnutých výsledkoch pri plnení úloh Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky sa významnou mierou podieľali i ostatné subjekty zainteresované na ich realizácii, a to jednak priamo alebo prostredníctvom svojich zástupcov v odborných pracovných skupinách a ďalších pracovných orgánov riadiaceho výboru. Dôležitú úlohu v tomto procese z pohľadu preberania medzinárodných skúseností a poznatkov zohrávali Úrad vysokého komisára pre utečencov (UNHCR) a Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM), ktoré popri už „rutinnom“ pôsobení v rámci svojich kompetenčných oblastí sa vzájomne dopĺňali a zapájali 
do plnenia súčinnostných úloh, pričom vychádzali z odborného zázemia medzinárodných organizácií s celosvetovou pôsobnosťou. Tieto skutočnosti sa v poslednom období v plnej miere prejavili pri aktivitách Slovenskej republiky v oblasti rozdeľovania bremena migrácie prostredníctvom humanitárneho transferu migrantov do tretích krajín cez územie Slovenskej republiky. 
	Z ďalších aktivít je potrebné oceniť znovu otvorenie a pôsobenie Migračných informačných centier v Bratislave a Košiciach, aktivity IOM v oblasti dobrovoľných a asistovaných návratov cudzincov do krajín pôvodu alebo tretích bezpečných krajín ako aj jej činnosť a pôsobenie v rámci aktivít Európskej migračnej siete. 
	Významné miesto v celom procese pripadá aj Združeniu miest a obcí Slovenska               a Únii miest Slovenska. V rokoch 2005 – 2010 sa Združenie miest a obcí Slovenska vyjadrovalo k návrhom právnych predpisov, ktoré regulujú aj oblasť migrácie a vytvárajú podmienky 
na realizáciu úloh vyplývajúcich z Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky. Združenie nominovalo svojich zástupcov pre koordináciu postupov orgánov štátnej správy, samosprávy a mimovládnych organizácií na realizácii migračnej politiky v obciach. Integrácia cudzincov je spravidla dlhodobý proces, ktorý vyžaduje stabilné personálne a finančné podmienky. V tomto smere Združenie miest a obcí Slovenska poukazuje na skutočnosť, že existujúce finančné podporné nástroje, ktoré územná samospráva môže použiť, majú skôr krátkodobý charakter. Mestá a obce nedisponujú finančnými prostriedkami na realizáciu špecifických adresných aktivít zameraných 
na potreby cudzincov, preto tie môžu byť uspokojované len v rozsahu štandardne poskytovaných verejných služieb.
	Únia miest Slovenska sa v rozsahu svojich pôsobností a kompetencií zamerala na politiku legálnej migrácie a sociálnej integrácie prisťahovalcov a azylantov do spoločnosti.  V praxi ide predovšetkým o problematiku zamestnanosti a prístupu na trh práce, bývanie a sociálne zabezpečenie. Pričom jednotlivé členské subjekty Únie miest Slovenska spolupracovali predovšetkým s orgánmi vyšších územných celkov, pracoviskami úradov práce, sociálnych vecí 
a rodiny, migračným a informačným centrom Medzinárodnej organizácie pre migráciu a mimovládnymi organizáciami (Slovenská humanitná rada a iné). Zúčastňovali sa aj odborných konferencií a workshopov. 
	Mestá a obce v rámci svojich aktivít vyjadrujú dlhodobo svoju  pripravenosť zapojiť 
sa aktívne do procesu skvalitnenia legislatívnych predpokladov, ale aj praktických krokov 
na zapojenie samospráv a mimovládnych organizácií do procesu integrácie migrantov. Združenie miest a obcí Slovenska navrhuje, aby bola zvážená možnosť aktualizácie Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky najmä s prihliadnutím na vzájomnú previazanosť a potrebu zjednotenia politík migrácie a integrácie cudzincov. Koordinácia opatrení v oboch politikách najviac absentuje v oblastiach, kde dochádza k zmene režimu vzťahujúceho sa na migranta. Pripravenosť územnej samosprávy na vytvorenie integračných podmienok je do značnej miery ovplyvňovaná disponibilnosťou informácií o migrantovi, či o rozhodnutiach vydávaných inými orgánmi verejnej správy.