Title: 1
Author: UDZS
Last saved by: duricova

Návrh 
na poukázanie prostriedkov obciam a vyšším územným celkom vyplývajúcich z monitoringu implementácie zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov 
za obdobie II. polroka 2010

1. Úvod

	Zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnych službách“), ktorý nadobudol účinnosť dňa 1. januára 2009 ustanovil pre obce a vyššie územné celky aj niektoré nové pôsobnosti, ktoré do nadobudnutia jeho účinnosti nezabezpečovali, resp. zabezpečovali v inom rozsahu.

	Na základe prísľubu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky, ako aj záväzku vlády Slovenskej republiky vyplývajúceho z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť pravidelne monitorovať implementáciu zákona o sociálnych službách a finančné dopady vyplývajúce z nových kompetencií obcí a vyšších územných celkov pri poskytovaní sociálnych služieb, bol v čase od 4. januára 2011 do 15. februára 2011 realizovaný v poradí šiesty monitoring implementácie nových úloh obcí a vyšších územných celkov vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za obdobie II. polroka 2010.
 
Výsledky monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách za obdobie do 31. 12. 2010 spracoval Inštitút pre výskum práce a rodiny na základe údajov od 935 obcí a miest a 8 vyšších územných celkov, ktoré sa do monitoringu zapojili. 

2. Výsledky monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách v znení neskorších predpisov za obdobie II. polroka 2010 (ďalej len „monitoring“)

	2.1. Výsledky monitoringu v obciach 

Do monitoringu za obdobie II. polroka 2010 sa zapojilo celkovo 935 obcí a miest (cca 32% z celkového počtu obcí a miest na Slovensku), z čoho vyplýva že návratnosť dotazníkov bola oproti predchádzajúcemu monitoringu za obdobie I. polroka 2010 o 22% vyššia. Napriek vyššej zapojenosti je celková účasť obcí a miest  aj naďalej nedostatočná, čo mohlo byť opäť spôsobené tým, že sprostredkovanie informácie o realizovaní monitoringu prostredníctvom niektorých regionálnych združení miest a obcí nebolo dostatočne koordinované a mnohé obce túto informáciu dostali po termíne ukončenia monitoringu alebo ju nemali vôbec. Dôvodom pretrvávajúcej nízkej účasti na monitoringu môže byť aj naďalej nedostatočná informovanosť najmä menších obcí o povinnostiach, ktoré im zo zákona o sociálnych službách vyplývajú, resp. skutočnosť, že obce pre svojich občanov sociálne služby neposkytujú alebo nezabezpečujú (z dôvodu nedostatku finančných zdrojov, ako je neustále avizované). Opakovane je preto potrebné konštatovať, že výsledky tohto monitoringu nemožno považovať za údaje za celé Slovensko, nakoľko na miestnej úrovni sa z celkového počtu obcí do monitoringu zapojilo len 935 obcí a miest (cca 32 %).
	 
Podľa výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny, z hľadiska niektorých vybraných ukazovateľov, možno konštatovať, že v monitoringu sú zastúpené najviac obce/mestá s počtom obyvateľov do 5 000 (40 % obcí), tretinu tvorili obce/mestá s obyvateľmi v počte od 200 do 1000. Napriek tomu, že do monitoringu sa zapojilo 935 obcí a miest, mnohé z nich nevykazovali žiadne údaje, t.j. všetky sledované hodnoty boli nulové (307, t.j. 32% zo zapojených obcí). 

V sledovanom období II. polroka 2010 bolo v monitorovaných obciach a mestách podaných celkovo 12 422 žiadostí o posúdenie odkázanosti na rozličné druhy sociálnej služby, najviac na zariadenie pre seniorov 54 % (6 747 žiadostí) a na opatrovateľskú službu 36 % (4 533 žiadostí). Na účely posúdenia odkázanosti na sociálnu službu bolo vydaných 12 022 lekárskych posudkov, z toho len 4 % (530 posudkov) bolo v stupni I., t.j. posudzované osoby neboli odkázané na pomoc inej osoby. Viac ako polovica posudzovaných osôb mala stanovený II. (29,6 %) a III. (22,2%) stupeň odkázanosti na pomoc inej osoby. Na lekársku posudkovú činnosť bolo celkovo vynaložených 196 181 eur. V rámci sociálnej posudkovej činnosti bolo vydaných 11 941 sociálnych posudkov a bolo vynaložených 296 071 eur. Najviac sociálnych posudkov bolo vydaných na účely starostlivosti v zariadení pre seniorov (53%) a opatrovateľskej služby (39%). 

Medzi nové úlohy obcí a miest vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách patrí aj poskytovanie nových druhov sociálnych služieb a to odľahčovacej služby, sociálnej služby v nocľahárni, nízkoprahovom dennom centre a nízkoprahovom dennom centre pre deti a rodinu. Podľa údajov poskytnutých obcami bola v 51 prípadoch poskytnutá odľahčovacia služba, na čo bolo vynaložených 11 858 eur,  pričom „náhradná“ sociálna starostlivosť pre odkázanú osobu sa poskytovala najmä formou starostlivosti v zariadení opatrovateľskej služby, v zariadení pre seniorov a opatrovateľskej služby. Ostatné druhy nových sociálnych služieb boli poskytnuté 4 330 klientom/tkám, z toho prevažnej väčšine (66%) bola poskytnutá sociálna služba v nocľahárni. Na uvedený účel bolo zo strany poskytovateľov vynaložených celkovo 483 204 eur, z toho na služby nocľahárne 89% (vyše 361 tis. Eur). 

V prípade, že obce zabezpečovali sociálnu službu pre svojich obyvateľov u inej obce alebo v zariadení zriadenom vyšším územným celkom, boli povinné na tento účel uhrádzať tomuto poskytovateľovi ekonomicky oprávnené náklady po odpočítaní úhrady od klienta. Z výsledkov vyplýva, že sociálna služba bola týmto spôsobom zabezpečovaná pre 434 klientov/tiek, pričom až v 365 prípadoch (84 %) išlo o zariadenie pre seniorov. Na tento účel bolo obcami vynaložených celkovo 258 318 eur. 

V rámci zabezpečovania sociálnej služby u neverejných poskytovateľov sociálnych služieb mestá a obce poskytli 141 neverejným poskytovateľom príspevky pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pre potreby 1 328 klientov/tiek a vynaložených bolo na uvedený účel 838 088 eur (3/4 na účely opatrovateľskej služby). Finančné príspevky na prevádzku boli celkovo poskytnuté 99 neverejným poskytovateľom pre 1 738 klientov/tiek a vynaložených bolo na tento účel 611 006 eur, najviac na opatrovateľskú službu (viac ako 66%). Celkovo výdavky na poskytovanie finančných príspevkov na financovanie neverejných poskytovateľov tvorili až 53 % zo všetkých nákladov miest a obcí v sledovanom období. Aj napriek vysokému podielu vynaložených prostriedkov na poskytovanie finančných príspevkov neverejným poskytovateľom je zrejmé, že obce v mnohých prípadoch poskytujú síce finančný príspevok pri odkázanosti na pomoc inej osoby, ale neposkytujú finančný príspevok na prevádzku.

Poslednou sledovanou úlohou miest a obcí bolo vzdelávanie zamestnancov v sociálnych službách. Celkovo sa v sledovanom období vzdelávalo 295 zamestnancov/kýň monitorovaných subjektov miestnej samosprávy, z toho takmer 79% v pozícii opatrovateľ/ľka. Celkové výdavky na vzdelávanie predstavovali 45 323 eur, z toho 87 % bolo určených na vzdelávanie opatrovateľov/liek. 

Z údajov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 728 obcí a miest, ktoré sa do monitoringu zapojili vyplýva, že celkové náklady na zabezpečenie nových úloh vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za obdobie od 1.7. do 31.12.2010 predstavovali sumu 2 740 049 eur, z toho takmer 18 % výdavkov (492 252 eur) bolo vynaložených na posudkovú činnosť,  18 % (483 204 eur) na nové druhy sociálnych služieb, viac ako 9,5 % (258 318 eur) na úhradu ekonomicky oprávnených nákladov pri zabezpečení sociálnej služby u iného verejného poskytovateľa. Výdavky na finančné príspevky pre neverejných poskytovateľov tvorili viac ako 53 % (1 449 094 eur) výdavkov zo všetkých nákladov v sledovanom období. Na vzdelávanie boli celkovo vydané len 2% (45 323 eur) zo všetkých nákladov. Pre prehľadnosť uvádzame všetky údaje za 935 obcí, ktorých údaje boli spracované Inštitútom pre výskum práce a rodiny v prílohe č. 2 tab. č. 1. Výdavky na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách malo 628 obcí (67 %) z celkového počtu obcí, ktoré sa do monitoringu zapojili. Vzhľadom na výdavky súvisiace s poukazovaním prostriedkov obciam sa navrhujú refundovať výdavky iba tým obciam, ktoré mali výdavky 50 a viac eur a z tohto dôvodu sa skutočná suma výdavkov, ktorá sa navrhuje obciam refundovať (2 736 718 eur), odlišuje od sumy spracovanej Inštitútom pre výskum práce a rodiny.

	2.2. Výsledky monitoringu vo vyšších územných celkoch 
	
Z výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 8 vyšších územných celkov možno konštatovať nasledovné:

V období od 1.7.2010 do 31.12.2010 požiadalo spolu 8 506 občanov vyššie územné celky o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu, takmer 93% žiadostí o posúdenie odkázanosti sa týkalo žiadostí do domova sociálnych služieb. Celkovo bolo vydaných 9 153 lekárskych posudkov, z toho 80 % v VI. stupni odkázanosti. Na zabezpečenie lekárskej posudkovej činnosti bolo vynaložených 154 474 Eur. Sociálnych posudkov bolo v sledovanom období vydaných 9 799 a náklady na sociálnu posudkovú činnosť predstavovali takmer 261 672 eur.  V porovnaní s obdobím I. polroka 2010 došlo k zvýšeniu objemu posudkovej (najmä lekárskej) činnosti o 17%, čo sa prejavilo aj v náraste výdavkov na tento účel približne o 30%.

Pokiaľ ide o poskytovanie nových druhov sociálnych služieb (domov na pol ceste, zariadenie núdzového bývania, integračné centrum, tlmočnícka služba), v monitorovacom období bola 477 klientom poskytnutá nová sociálna služba, pričom až pre 69% klientov išlo o sociálnu službu v špecializovanom zariadení a pre 20% klientov o sociálnu službu v zariadení núdzového bývania. Na poskytovanie nových druhov sociálnych služieb bolo poskytovateľmi sociálnych služieb vynaložených 1 819 559 eur, z toho až 85% výdavkov bolo použitých na sociálnu službu v špecializovanom zariadení, čo svedčí o finančnej náročnosti tejto sociálnej služby.

Novou úlohou vyššieho územného celku vyplývajúcou zo zákona o sociálnych službách je aj povinnosť uhrádzať ekonomicky oprávnené náklady, ak vyšší územný celok zabezpečuje sociálnu službu v inej obci, v inom vyššom územnom celku alebo u poskytovateľa sociálnej služby, ktorého zriadila alebo založila iná obec alebo iný vyšší územný celok. Za sledované obdobie vyššie územné celky zabezpečili sociálnu službu pre 114 klientov/tiek a za zabezpečenie sociálnej služby uhradili ekonomicky oprávnené náklady v celkovej výške 216 548 eur. V porovnaní s 1. polrokom 2010 došlo k významnému poklesu takejto formy zabezpečovania sociálnych služieb, nakoľko v 1. polroku 2010 bola takto sociálna služba zabezpečená pre 592 klientov, na čo bolo vynaložených viac ako 580 tis. eur.

	Pokiaľ ide o poskytovanie finančného príspevku pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri úkonoch sebaobsluhy vyššie územné celky poskytli tento finančný príspevok 192 neverejným poskytovateľom na poskytovanie sociálnych služieb pre 3 595 klientov v celkovej výške 5 376 637 eur. V najväčšom rozsahu boli podporovaní neverejní poskytovatelia sociálnej služby v domove sociálnych služieb (143 neverejných poskytovateľov – 3067 klientov), na ktorých bolo vynaložených až 91 % s celkových výdavkov na túto položku. Finančný príspevok na prevádzku poskytli vyššie územné celky 298 neverejným poskytovateľom pre 4 224 klientov (bez klientov tlmočníckej služby a  špecializovaného sociálneho poradenstva) v sume 4 103 132 eur. Aj v tomto prípade boli najviac zastúpené domovy sociálnych služieb, na ktoré bolo vynaložených až 61 % prostriedkov na financovanie neverejných poskytovateľov. Po vzájomnej dohode s Ministerstvom financií SR, sú na účely refundácie vyšším územným celkom zohľadnené len výdavky na financovanie neverejných poskytovateľov, ktorí poskytujú výlučne nové druhy sociálnych služieb (t. j. sociálnu službu v špecializovanom zariadení, v domove na pol ceste, v zariadení núdzového bývania, tlmočnícku službu a špecializované sociálne poradenstvo), vo výške 972 832 eur. V tejto sume je zahrnutý finančný príspevok pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri úkonoch sebaobsluhy pre špecializované zariadenia v sume 216 548 eur a finančný príspevok na prevádzku pre špecializované zariadenia, domovy na pol ceste, zariadenia núdzového bývania, na tlmočnícku službu a špecializované sociálne poradenstvo vo výške 751 893 eur.

Na účely splnenia kvalifikačných predpokladov ustanovených zákonom o sociálnych službách sa v II. polroku 2010 vzdelávalo 143 osôb, na čo vyššie územné celky vynaložili 27 705 eur. Oproti I. polroku 2010 ide o nárast v počte vzdelávaných osôb o 23% a vo výške vynaložených prostriedkov o takmer 40%.

Súhrn údajov a výdavkov jednotlivých vyšších územných celkov, ktoré sa navrhujú refundovať je uvedený v prílohe č. 1 tab. č. 2 a 3. Po odpočítaní výdavkov na financovanie neverejných poskytovateľov, ktorí neposkytujú nové druhy sociálnych služieb, celkovo výdavky vyšších územných celkov v  II. polroku 2010, ktoré sa navrhujú refundovať, predstavujú sumu 3 452 790 eur.

	Tretia časť dotazníka sa venovala implementačným problémom a otázkam týkajúcich sa zákona o sociálnych službách, v ktorej vyššie územné celky uvádzali konkrétne ustanovenia zákona o sociálnych službách, pri ktorých obciam, vyšším územným celkom a poskytovateľom sociálnych služieb vznikajú problémy s aplikáciou zákona o sociálnych službách. Predmetnými problémami a otázkami sa ministerstvo bude zaoberať a v prípade ich opodstatnenosti budú zohľadnené pri príprave návrhu novely zákona o sociálnych službách. 

3. Záver
	
Výsledky monitorovacieho procesu opakovane naznačujú, že pri zabezpečovaní nových kompetencií na úseku sociálnych služieb zohráva čím ďalej, tým silnejšiu pozíciu regionálna samospráva. Kým v roku 2009 predstavovali náklady regionálnej samosprávy na nové kompetencie v oblasti sociálnych služieb len necelú štvrtinu z celkového objemu implementačných nákladov, v roku 2010 to bolo už vyše 80%. Regionálna samospráva síce poskytuje nové druhy sociálnych služieb nižšiemu počtu užívateľov/liek, ide však prevažne o služby pobytovej povahy, pre „náročnejších“ užívateľov/ľky, ktoré sú aj finančne náročnejšie ako služby poskytované na miestnej úrovni. 

Dokladá to napr. skutočnosť, že kým na miestnej úrovni sú predovšetkým riešení klienti II. a III. stupňa odkázanosti (viac ako polovica), na regionálnej úrovni ide vo vyše 90% prípadov o klientov/tky s V. a VI. stupňom odkázanosti. Miestna úroveň prevažne zabezpečuje vo vlastných silách poskytovanie opatrovateľskej služby a rezidenčnú starostlivosť o svojich obyvateľov často rieši nákupom služieb „zvonku“. Preto až v 84% všetkých prípadov na monitorovanej miestnej úrovni boli uhrádzané ekonomicky oprávnené náklady na účely starostlivosti v zariadení pre seniorov. 

	Na základe údajov uvedených v materiáli sa navrhuje, aby boli obciam a vyšším územným celkom oprávnené náklady na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách za obdobie II. polroka 2010 refundované vo výške 6 189 508 eur (príloha č. 1 tab. č. 4), v súlade so záväzkami vlády SR  vyplývajúcimi z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť. Na základe odporúčania Ministerstva financií SR k refundácii realizovanej v marci a decembri 2010 sa navrhuje nepoukazovať výdavky obciam s výdavkami nižšími ako 50 eur, vzhľadom na náklady, ktoré súvisia s poukázaním týchto prostriedkov a rovnako pre obce s ich zúčtovaním. Z tohto dôvodu navrhujeme 501 obciam poukázať celkovú sumu 2 736 718 eur, v štruktúre podľa prílohy č. 2. Vyšším územným celkom sa navrhuje poukázať sumu 3 452 790 eur, v štruktúre podľa prílohy č. 3.  

Na záver je potrebné uviesť, že napriek tomu, že záväzky vlády SR vyplývajúce z  Memoranda o spolupráci medzi vládou SR a Združením miest a obcí Slovenska pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť, ktoré sa  týkajú monitoringu a refundácie nákladov na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách sa vzťahujú len na obdobie rokov 2009 -2010, situácia v oblasti financovania sociálnych služieb je naďalej veľmi nepriaznivá, preto sa navrhuje, aby bol monitoring implementácie zákona o sociálnych službách a následná refundácia nákladov obcí, miest a vyšších územných celkov realizovaná aj za obdobie I. polroka 2011. Systémové riešenie financovania sociálnych služieb sa predpokladá zavedením nového mechanizmu ich  financovania v novej právnej úprave.