Analýza dosahov zvýšenia sumy pre povinnosť platiť preddavky na daň z príjmov

1.	Úvod
Vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 2. marca 2011 prerokovala a schválila Správu o stave podnikateľského prostredia v Slovenskej republike s návrhmi na jeho zlepšovanie. Medzi priority vlády Slovenskej republiky, ktoré stanovilo Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky patrí aj zlepšovanie podnikateľského prostredia, vytváranie optimálnych podmienok na podnikanie a vrátenie Slovenskej republiky na popredné miesta v hodnoteniach medzinárodných inštitúcií. Vláda Slovenskej republiky sa ďalej zaviazala, že zlepšovaním podmienok podnikania vyvinie snahu nadviazať na úspech dosiahnutý v roku 2005, keď Svetová banka označila Slovenskú republiky za lídra z pomedzi 10 najreformnejších krajín.

Na základe tejto správy a v nadväznosti na uznesenie vlády Slovenskej republiky  č. 160/2011 k nej bola uložená podpredsedovi vlády a ministrovi financií úloha „analyzovať dosahy zvýšenia sumy pre povinnosť platiť preddavky na daň z príjmov“. 

Preddavok na daň z príjmov (ďalej len „preddavok“) je povinná platba, ktorú daňovník platí v priebehu zdaňovacieho obdobia, kedy ešte nie je známa skutočná výška jeho daňovej povinnosti. Daňovník v priebehu zdaňovacieho obdobia platí preddavky, ak jeho daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie presiahla výšku ustanovenú zákonom č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o dani z príjmov“) alebo na základe rozhodnutia správcu dane. To neplatí, ak daňovník poberá za zdaňovacie obdobie len príjmy zo závislej činnosti, z ktorých sa platí preddavok  pri výplate, poukázaní alebo pripísaní zdaniteľnej mzdy zamestnancovi k dobru. Rovnako preddavky neplatí ani daňovník, ktorý má iba príjmy, z ktorých sa daň vyberá zrážkou alebo daňovník, ktorý poberá len oslobodené príjmy (napr. príjmy z prenájmu do výšky oslobodenej sumy 500 eur) a ani daňovník, ktorý má kombináciu týchto príjmov. 

Platenie preddavkov v priebehu zdaňovacieho obdobia zabezpečuje plynulé a priebežné plnenie príjmov štátneho rozpočtu, ktoré sú určené na financovanie výdavkových potrieb štátu a na základe prerozdelenia dane z príjmov fyzických osôb podľa zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov aj priebežne plnenie príjmov rozpočtov VÚC, miest a obcí. Keďže preddavky plnia túto úlohu, boli využívané aj pred zavedením daňovej reformy v roku 1993. Do súčasne platného zákona o dani z príjmov bolo platenie preddavkov prevzaté z legislatívy, ktorá mu predchádzala.

Celkový výnos dane z príjmov v posledných rokoch neustále rastie (s výnimkou rokov hospodárskej krízy – 2009 a 2010), pričom hranice pre platenie preddavkov z príjmov právnických osôb sa od roku 1993 až do súčasnosti nemenili a v prípade platenia preddavkov na daň z príjmov fyzických osôb došlo dvakrát k zmene spodnej hranice. Vývoj výnosu dane z príjmov fyzických osôb (DPFO) a dane z príjmov  právnických osôb (DPPO) za roky 2004 až 2010 uvádza tabuľka č. 1:

										     Tabuľka č. 1
Výnos – akruál v tis. eur	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010F	
DPFO 
z toho DPFO-podnikanie	1 208 012

   189 386	1 301 069

   182 744	1 377 924

   181 860	1 597 752

   192 659	1 821 211

   193 456	1 519 334

     63 912	1 526 691

     79 434	
DPPO	1 171 957	1 344 527	1 599 048	1 848 274	2 087 372	1 582 171	1 682 672	
Zdroj: Inštitút finančnej politiky MF SR (ďalej len „IFP“)

2.	Platitelia preddavkov 
Platiteľmi preddavkov sú daňovníci, ktorí sú fyzickými alebo právnickými osobami. Hranicou pre určenie povinnosti platiť preddavky je posledná známa daňová povinnosť, resp. daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, ktorá je rovnaká pre fyzické osoby podnikateľov a právnické osoby. Výnimku pri stanovení základne, na základe ktorej sa platia preddavky má daňovník – právnická osoba (ďalej len „daňovník – PO“), ktorý v predchádzajúcom zdaňovacom období existoval menej ako 12 mesiacov. Daňovník – PO, ktorý existoval iba časť zdaňovacieho obdobia (viac ako 3 mesiace a menej ako 12 mesiacov) je povinný na účely stanovenia povinnosti platenia preddavkov vypočítať si daňovú povinnosť za celé zdaňovacie obdobie, t.j. daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie vydelí počtom mesiacov odo dňa vzniku daňovníka do konca zdaňovacieho obdobia a vynásobí dvanástimi. Ak daňovník – PO existoval v predchádzajúcom zdaňovacom období menej ako 3 mesiace platí preddavky na základe predpokladanej dane, ktorej výšku uvedie v daňovom priznaní. V závislosti od výšky poslednej známej daňovej povinnosti, dane za predchádzajúce zdaňovacie obdobie alebo predpokladanej dane sa preddavky platia nasledovne:  

Daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie	Platenie preddavkov	
nižšia ako 1 659,70 eura	 neplatia sa	
presiahla 1 659,70 eura ale nepresiahla 16 596,96 eura	štvrťročne	
presiahla 16 596,96 eura	mesačne	

Vývoj počtu daňovníkov v jednotlivých hraniciach na platenie preddavkov za 2007 až 2009 na základe podaných daňových priznaní uvádza tabuľka č. 2:
 Tabuľka č. 2
Rok	Daňovníci spolu	Fyzické osoby	Právnické osoby	
		Neplatili preddavky	Štvrťročné preddavky	Mesačné preddavky	Neplatili preddavky	Štvrťročné preddavky	Mesačné preddavky 	K 1. 1. neexistovali	
2007	376 880	229 083	21 701	1 633	78 810	19 287	8 406	17 960	
2008	402 745	240 192	21 100	1 835	88 270	21 051	9 413	20 884	
2009	353 870	183 126	20 372	1 771	102 213	19 686	7 061	19 641	
Zdroj: IFP, DR SR
Poznámka: určenie počtu daňových subjektov – fyzických osôb, ktorí platia mesačné alebo štvrťročné preddavky bolo spracované ako     podiel predpisov v jednotlivých mesiacoch roka

Správca dane však môže určiť platenie preddavkov inak alebo z iných dôvodov ako ustanovuje zákon o dani z príjmov a to na základe žiadosti daňového subjektu alebo z vlastného podnetu. Ak daňovník  požiada správcu dane o platenie preddavkov v inej výške ako mu vyplýva z podaného daňového priznania, musí svoju žiadosť zdôvodniť analýzou finančnej a ekonomickej situácie, ktorá preukazuje dôvod požadovaného spôsobu platenia preddavkov.

2.1.	Platenie preddavkov na daň z príjmov právnických osôb
Povinnosť platenia preddavkov na daň z príjmov právnických osôb závisí od výšky dane z príjmov daňovníka vykázanej v daňovom priznaní za predchádzajúce zdaňovacie obdobie vypočítanej zo základu dane zníženého o daňovú stratu. Pri výpočte dane za predchádzajúce zdaňovacie obdobie sa vychádza zo základu dane tohto zdaňovacieho obdobia zníženého o daňovú stratu a pri použití sadzby dane z príjmov platnej v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky. Takto vypočítaná daň sa následne zníži o :
•	úľavy vyplývajúce zo zákona o dani z príjmov
•	zápočet dane zaplatenej v zahraničí
•	daň vyberanú zrážkou, ktorá je odpočítavaná ako preddavok.
Daňovník je v prípade splnenia podmienok na platenie preddavkov ustanovených zákonom o dani z príjmov povinný platiť:
•	 štvrťročné preddavky na bežné zdaňovacie obdobie a to vo výške 1/4 dane za predchádzajúce zdaňovacie obdobie do konca príslušného kalendárneho štvrťroka,
•	mesačné preddavky na bežné zdaňovacie obdobie a to vo výške 1/12 dane za predchádzajúce zdaňovacie obdobie vždy do konca príslušného mesiaca.
Celoročnú daň daňovník platiaci mesačné alebo štvrťročné preddavky na bežné zdaňovacie obdobie, ak je táto vyššia ako ním dovtedy platené preddavky vyrovná v lehote na podanie daňového priznania.

2.2.	Platenie preddavkov na daň z príjmov fyzických osôb
Pri platení preddavkov fyzických osôb je potrebné rozlišovať, či ide o platenie preddavkov:
•	fyzickou osobou  podnikateľom alebo
•	zamestnávateľom (platiteľom dane) za svojich zamestnancov.
 Zdaňovacím obdobím  fyzických osôb je vždy kalendárny rok.

2.2.1	Platenie preddavkov fyzickou osobou - podnikateľom
Preddavky platí fyzická osoba - podnikateľ v priebehu preddavkového obdobia, ktorým je obdobie od prvého dňa nasledujúceho po uplynutí lehoty na podanie daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie do posledného dňa lehoty na podanie daňového priznania v nasledujúcom zdaňovacom období, t.j. obdobie od 1. apríla príslušného roka do 31. marca nasledujúceho roka. 
Výška preddavkov v preddavkovom období závisí od výšky poslednej známej daňovej povinnosti. Poslednou známou daňovou povinnosťou na výpočet preddavkov v preddavkovom období je daň vypočítaná zo základu dane uvedeného v poslednom daňovom priznaní, zníženého o nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka platnú v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky pri použití sadzby dane ustanovenej v zákone o dani z príjmov platnej v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky, znížená o zápočet dane zaplatenej v zahraničí, o daňový bonus a o daň vybranú zrážkou, odpočítavanú ako preddavok.
Úprava platenia preddavkov na daň z príjmov fyzických osôb bola vykonaná dvakrát a to:
•	zákonom č. 595/2003 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2004, ktorým sa zvýšila hranica, od ktorej je daňovník povinný platiť štvrťročné preddavky z 331,94 eura (10 000 Sk) na hodnotu 663,88 eura (20 000 Sk)
•	zákonom č. 688/2006 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2007, ktorým sa zvýšila hranica, od ktorej je daňovník povinný platiť štvrťročné preddavky z 663,88 eura (20 000 Sk) na hodnotu 1 659,70 eura (50 000 Sk). 

Fyzická osoba - podnikateľ je v prípade splnenia podmienok na platenie preddavkov ustanovených zákonom o dani z príjmov povinná platiť:
•	 štvrťročné preddavky na bežné zdaňovacie obdobie a to vo výške 1/4 poslednej známej daňovej povinnosti do konca príslušného kalendárneho štvrťroka,
•	mesačné preddavky na bežné zdaňovacie obdobie a to vo výške 1/12 poslednej známej daňovej povinnosti vždy do konca príslušného kalendárneho mesiaca.
Po skončení zdaňovacieho obdobia sa mesačné alebo štvrťročné preddavky zaplatené za toto zdaňovacie obdobie započítajú na úhradu dane z príjmov za toto zdaňovacie obdobie.

Preddavky z príjmov z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti sa platia na základe poslednej známej daňovej povinnosti, pričom skutočná výška daňovej povinnosti po skončení zdaňovacieho obdobia sa môže značne odlišovať od zaplatených preddavkov vplyvom rôznych objektívnych skutočností, ktorými môžu byť napr. hospodárska kríza, zmenou dodávateľsko-odberateľských vzťahov, znížením podnikateľských aktivít a pod. 

2.2.2	Platenie preddavkov fyzickou osobou - zamestnancom
Príjmy zo závislej činnosti sa vyplácajú priebežne v priebehu roka, pričom vo väčšine prípadov ide o mesačné výplaty. Z tohto dôvodu zákon o dani z príjmov stanovuje platenie preddavkov z takto vyplácaných príjmov na mesačnom princípe ich výpočtu. Zdaniteľným príjmom je v tomto prípade zdaniteľná mzda za mesiac, ktorou sa rozumie úhrn zdaniteľných príjmov zo závislej činnosti zúčtovaných a vyplatených zamestnancovi za kalendárny mesiac znížený o:
•	 sumy zrazené na poistné a príspevky, ktoré je povinný platiť zamestnanec a
•	 sumu zodpovedajúcu 1/12 nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka. 
Preddavok zo zdaniteľnej mzdy sa zráža vo výške 19 % zo zdaniteľnej mzdy. Takto stanovený preddavok sa znižuje o sumu daňového bonusu. Preddavok zrazí  pri výplate, pri poukázaní alebo  pri pripísaní zdaniteľnej mzdy zamestnancovi k dobru bez ohľadu nato, za ktoré obdobie sa táto zdaniteľná mzda vypláca a odvedie zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane.
Zdaniteľným príjmom je aj nepeňažný príjem. Ak zdaniteľná mzda spočíva len v nepeňažnom plnení alebo nepeňažné plnenie tvorí väčšiu časť mzdy, keď nemožno zrážku dane vykonať, preddavok sa zrazí dodatočne pri najbližšom peňažnom plnení alebo až pri podaní daňového priznania alebo pri vykonaní ročného zúčtovania.

Preddavky z príjmov zo závislej činnosti sa neplatia na základe dane za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, ale na základe skutočne vyplatených zdaniteľných príjmov v príslušnom mesiaci, v dôsledku čoho sú zaručeným a priebežným príjmom štátneho rozpočtu.  Pri ročnom zúčtovaní preddavkov na daň z príjmov zo závislej činnosti  dochádza k rozdielu medzi zaplatenými preddavkami a skutočnou daňovou povinnosťou na základe uplatnenia ďalších nezdaniteľných častí, ktoré sa neuplatňovali v priebehu zdaňovacieho obdobia.

Nakoľko analýza sa zaoberá dosahom zmien v hraniciach pre platenie preddavkov, ktoré vychádzajú z daňovej povinnosti za predchádzajúce zdaňovacie obdobie a preddavky z príjmov zo závislej činnosti sa zrážajú zo skutočnej zdaniteľnej mzdy za príslušný kalendárny mesiac, nie sú predmetom ďalšej analýzy.

3.	Alternatívy úpravy zákona o dani z príjmov
Hranica 16 596,96 eura (500 000 Sk) pre mesačné platenie preddavkov ako aj hranica 1 659,70 eura (50 000 Sk) pre štvrťročné platenie preddavkov sa pri dani z príjmov právnických osôb nemenila od roku 1994 a pri dani z príjmov fyzických osôb došlo k úprave spodnej hranice dvakrát, pričom nominálny výnos celkovej dane z príjmu sa od roku 1995 zvýšil o viac ako 26 % pri znížení efektívnej daňovej sadzby dane z príjmov. Porovnanie tejto skutočnosti uvádza tabuľka č. 3:
                                                                                                        Tabuľka č. 3                                                 
Výnos v tis. eur	1995	2009	Podiel v %	
DPFO z podnikania	135	418	63 912	-	52,80	
DPPO	       1 165 501	1 582 171	+ 35,75	
Spolu	       1 300 919	1 646 083	+ 26,53	
Zdroj:IFP

Hranice na účely platenia preddavkov boli do 1. januára 2009, t.j. do prechodu na menu euro stanovené v celých okrúhlych číslach. V súlade so zákonom č. 659/2007 Z.z. o zavedení meny euro v Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov boli hranice prepočítané konverzným kurzom (30,1260) s povinnosťou zaokrúhlenia na dve desatinné miesta. Z dôvodu zlepšenia podnikateľského prostredia a zjednodušenia orientácie daňovníkov medzi jednotlivými číselnými údajmi obsiahnutými v zákone o dani z príjmov, je možné uvažovať  o zvýšení hraníc pre platenie preddavkov na celé okrúhle sumy nasledovne:

Platenie preddavkov	Daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, resp. posledná známa daňová povinnosť v eurách	
	I.	alternatíva	II.	alternatíva	III.	alternatíva	
preddavky sa neplatia	≤ 2 000	≤ 4 000	 ≤ 5 000	
štvrťročne	20	000 ≥ a > 2 000	40	000 ≥  a > 4 000	50	000 ≥  a > 5 000	
mesačne	> 20 000	> 40 000	 > 50 000	

Daňovník (právnická osoba alebo fyzická osoba) by nemusel platiť preddavky, ak by jeho daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, resp. posledná známa daňová povinnosť nepresiahla sumu 2 000 eur (alternatívne 4 000 eur alebo 5 000 eur). Mesačné preddavky by platil daňovník, ktorého daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, resp. posledná známa daňová povinnosť presiahla sumu 20 000 eur (alternatívne 40 000 eur alebo 50 000 eur). 

Hranice pre platenie preddavkov boli navrhované tak, aby sa nevzďaľovali od súčasných hraníc do tej miery, že zvýšia počet daňovníkov, ktorí nebudú povinní platiť preddavky. Tým sa zabezpečí, že nepríde k výraznému hotovostnému výpadku verejných financií, ktorý by musel byť nahrádzaný emisiou dlhových štátnych cenných papierov, čo by následne zvýšilo výdavky verejných financií z dôvodu úrokových nákladov.  Vplyv zvýšenia hraníc pre platenie preddavkov na presun počtu daňovníkov pri DPPO v roku 2009 uvádza tabuľka č. 4:
Tabuľka č. 4
Platenie preddavkov	Rok 2009	Alternatíva I.	Alternatíva II.	Alternatíva III.	
Preddavky neplatia	102 213	103 782	110 591	112 760	
Štvrťročne	  19 686	  19 086	 14 940	   13 407	
Mesačne	   7 061	   6 092	   3 429	     2 793	
Zdroj: IFP

Počet PO, ktorých by sa dotkla zmena – zvýšenie hraníc pre platenie preddavkov na DPPO podľa navrhovaných alternatív za rok 2009 a 2012 uvádza tabuľka č. 5.

Tabuľka č. 5
 	Zdaňovacie obdobie	

Zmena počtu daňovníkov
	Poznámka
	
	2009 - skutočnosť	2012 –
odhad			
Alternatíva I.					
od 1.659,70 do 2.000	1 569	1 765	196	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky štvrťročne a podľa navrhovanej zmeny preddavky platiť nebudú 	
od 16.596,96 do 20.000	969	1 090	121	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky mesačne a podľa navrhovanej zmeny budú platiť preddavky štvrťročne	
 Alternatíva II.				 	
od 1.659,70 do 4.000	8 378	9 424	1 046	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky štvrťročne a podľa navrhovanej zmeny preddavky platiť nebudú 	
od 16.596,96 do 40.000	3 632	4 086	454	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky mesačne a podľa navrhovanej zmeny budú platiť preddavky štvrťročne	
 Alternatíva III.				 	
od 1.659,70 do 5.000	10 547	11 864	1 317	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky štvrťročne a podľa navrhovanej zmeny preddavky platiť nebudú 	
od 16.596,96 do 50.000	4 268	4 801	533	daňovníci, ktorí doteraz platili preddavky mesačne a podľa navrhovanej zmeny budú platiť preddavky štvrťročne	
Zdroj: IFP

Pri stanovení počtu daňovníkov pri jednotlivých alternatívach sa vychádzalo zo skutočnej výšky daňovej povinnosti vykázanej v daňových priznaniach za rok 2009 a z predpokladaného medziročného nárastu počtu daňovníkov v roku 2012.

Z predloženej tabuľky vyplýva, že so zvyšovaním hranice pre platenie štvrťročných alebo mesačných preddavkov rastie počet daňovníkov, ktorí by oproti súčasnému stavu neplatili preddavky vôbec, alebo by namiesto mesačných preddavkov platili štvrťročné preddavky. Vplyvom zmeny hraníc pre platenie preddavkov na DPPO by došlo k najmenšiemu presunu počtu daňovníkov v prospech skupiny daňovníkov, ktorí neplatia preddavky vôbec a k najmenšiemu presunu v prospech skupiny daňovníkov, ktorí platia štvrťročné preddavky na úkor skupiny daňovníkov, ktorí platia mesačné preddavky v prípade alternatívy I. Vplyv presunu počtu daňovníkov medzi jednotlivými hranicami pre platenie preddavkov na hotovostné plnenie príjmov a výdavkov verejných financií je uvedený v časti 4.

Vplyv na presuny počtu daňovníkov – fyzických osôb medzi jednotlivými hranicami na platenie preddavkov nebolo možné zistiť z dôvodu konštrukcie daňového priznania, ktoré neobsahuje údaj o presnej výške poslednej známej daňovej povinnosti pre účely platenia preddavkov.

4.	Vyčíslenie vplyvu možných zmien hraníc pre platenie preddavkov
Predpokladaný vplyv zvýšenia hraníc pre platenie preddavkov na hotovostné plnenie príjmov a výdavkov verejných financií znázorňuje tabuľka č. 6.
										            Tabuľka č. 6
Vplyv navrhovanej zmeny v oblasti platenia preddavkov podľa zákona o dani z príjmu na VF ( mil. Eur)	
 	 	vplyv na cash príjmy VF 	vplyv na výdavky VF	spolu vplyv na VF (cash)	
 	 	2012	2013	2014	2012	2013	2014	2012	2013	2014	
Alt. I                                     hranice                  2 000 a 20 000 	DPPO	-4,2	-0,5	-0,5	0,1	0,1	0,1	-4,3	-0,6	-0,6	
	DPFO	-5,0	-0,2	-0,2	0,1	0,1	0,1	-5,1	-0,3	-0,3	
	Spolu	-9,2	-0,7	-0,7	0,2	0,2	0,2	-9,4	-0,9	-0,9	
Alt. II             hranice                  4 000 a 40 000	DPPO	-28,0	-3,1	-3,1	0,6	0,6	0,7	-28,6	-3,7	-3,8	
	DPFO	-21,0	-1,0	-1,0	0,3	0,4	0,4	-21,3	-1,4	-1,4	
	Spolu	-49,0	-4,1	-4,1	0,9	1,0	1,1	-49,9	-5,1	-5,2	
Alt. III            hranice                  5 000 a 50 000	DPPO	-38,8	-4,3	-4,4	0,8	0,8	0,9	-39,6	-5,1	-5,3	
	DPFO	-26,1	-1,2	-1,2	0,4	0,5	0,5	-26,5	-1,7	-1,7	
	Spolu	-64,9	-5,5	-5,6	1,2	1,3	1,4	-66,1	-6,8	-7,0	
Zdroj: IFP

Pri kvantifikácii vplyvu analyzovaných alternatív sa vychádzalo z rozdelenia daňovej povinnosti daňovníkov za roky 2007 až 2009 a z agregovaných údajov z daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb za roky 2007 až 2009 z riadku 910 – Daň na účely určenia preddavkov na daň, ktoré boli rozdelené do jednotlivých pásiem podľa hodnoty riadka a z agregovaných údajov pre subjekty, ktoré v danom zdaňovacom období neexistovali k 1. januáru daného zdaňovacieho obdobia. Vplyv bol vyčíslený na základe skutočných údajov za rok 2009 upravených o prognózovaný rast dane z príjmov v rokoch 2010 až 2014, pričom je zohľadnený rozdiel medzi predpokladanými preddavkami na základe daňového priznania a skutočne platenými preddavkami, kde je rozdiel spôsobený možnosťou využitia inštitútu platenia preddavkov inak.

Nakoľko sa predpokladá, že hospodárenie verejnej správy v Slovenskej republike bude v rokoch 2012 až 2014 deficitné, oneskorený prílev prostriedkov do rozpočtu verejnej správy by bolo potrebné nahradiť emisiou štátnych cenných papierov, pričom odhadovaná priemerná ročná úroková sadzba novoemitovaných štátnych cenných papierov je 3,27 %.

Navrhované zvyšovanie hranice pre platenie štvrťročných a mesačných preddavkov nebude mať negatívny vplyv na výnos akruálnej dane (metodika ESA 95). Negatívny vplyv sa očakáva na príjmy verejnej správy pri hotovostnom vyjadrení. Zároveň sa očakáva negatívny vplyv na výdavky verejnej správy z titulu potreby sanovania oneskorených platieb v prospech verejnej správy emitovaním dlhových cenných papierov. Časť finančných prostriedkov v súčasnosti platených vo forme preddavkov, bude v budúcnosti zaplatených neskôr, pri zúčtovaní dane po podaní daňového priznania k dani z príjmov. Objem daňovej povinnosti zostane rovnaký, zmení sa len rozloženie zaplatenia v čase.

Pri dani z príjmov fyzických osôb sa výnos z tejto dane v súlade so zákonom č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa prerozdeľuje aj územnej samospráve, t.j. navrhované opatrenia môžu mať z dôvodu časového posunu úhrady dane z príjmov fyzických osôb negatívny vplyv na jej financovanie. Predpokladaný vplyv na výnos z dane z príjmov fyzických osôb vyplývajúci zo zmien hraníc pre platenie preddavkov znázorňuje tabuľka č. 7.

										 Tabuľka č. 7
Vplyv zvýšenia hraníc na cash príjmy DPFO – rozdelenie na obce, VÚC, ŠR (mil. Eur)	
 	 		2012	2013	2014	
Alt. I - hranica 2 000 a 20 000	-5,0	-0,2	-0,2	
	 - obce		-3,1	-0,5	-0,2	
	 - VÚC		-1,0	-0,2	-0,1	
	 - ŠR		-0,8	0,5	0,0	
Alt II. - hranica 4 000 a 40 000	-21,0	-1,0	-1,0	
	 - obce		-13,1	-2,2	-0,7	
	 - VÚC		-4,4	-0,7	-0,2	
	 - ŠR		-3,5	2,0	-0,1	
Alt. III. - hranica 5 000 a 50 000	-26,1	-1,2	-1,2	
	 - obce		-16,3	-2,8	-0,9	
	 - VÚC		-5,5	-0,9	-0,3	
	 - ŠR		-4,3	2,5	-0,1	
 
Vychádzajúc z hore uvedených predpokladov sa pri zvýšení hraníc pre platenie preddavkov na 2 000 eur a 20 000 eur očakáva negatívny vplyv na hotovostné plnenie daní z príjmu v roku 2012 spolu vo výške 9,2 mil. eur, v roku 2013 vo výške 0,7 mil. eur a v roku 2014 na úrovni 0,7 mil. eur. Zároveň bude mať opatrenie negatívny vplyv na výdavky verejnej správy v dôsledku oneskorenia platieb verejnej správe v roku 2012 vo výške 0,2 mil. eur, v roku 2013 vo výške 0,2 mil. eur a v roku 2014 na úrovni 0,2 mil. eur.
Na základe uvedeného by celkový negatívny vplyv na verejné financie pri hotovostnom princípe pri hraniciach platenia preddavkov vo výške 2 000 eur a 20 000 eur (alternatíva I.) bol v roku 2012 vo výške 9,4 mil. eur, v roku 2013 na úrovni 0,9 mil. eur a v roku 2014 vo výške 0,9 mil. eur.
Pri alternatíve II. a III. je vplyv na verejné financie vyplývajúci zo zmeny hraníc pre platenie preddavkov podstatne vyšší, pričom ho podľa tabuliek č. 1 a 2 možno interpretovať rovnako ako pri hraniciach 2 000 eur a 20 000 eur. 
   
5.	Záver
V záujme dosiahnutia konsolidácie verejných financií Slovenskej republiky, ktorá je nevyhnutným základom znovunaštartovania vysokého a udržateľného ekonomického rastu v dlhodobom horizonte, sa ako najprijateľnejšia alternatíva z  možností uvedených v časti 3. javí alternatíva I., keďže má najmenší negatívny vplyv na saldo verejných financií. 

Pri realizácií alternatív II. alebo III. by v porovnaní s alternatívou I. došlo k výraznejšiemu presunu počtu daňovníkov medzi jednotlivými hranicami na platenie preddavkov. Dôsledkom tohto by bol vyšší hotovostný výpadok príjmov verejných financií v priebehu kalendárneho roka, s ktorým sú spojené vyššie úrokové náklady súvisiace s emitovaním dlhových štátnych cenných papierov na preklenutie časového posunu platby dane z príjmov, čím by došlo k spomaleniu konsolidácie verejných financií Slovenskej republiky.

Navrhovaná alternatíva I. sa javí ako najmenej riziková z hľadiska priebežného plnenia príjmov štátneho rozpočtu. V súčasnom období však nie je žiaduce prijímať opatrenia, ktoré môžu negatívne ovplyvniť konsolidáciu verejných financií, aj napriek možnému zlepšeniu podnikateľského prostredia.
 
Možný výpadok príjmov verejných financií Slovenskej republiky pri výnose dane z príjmov predpokladá aj schválený rozpočet verejnej správy na roky 2011 až 2013, podľa ktorého riziko výpadku spočíva v znížení základu dane právnických osôb z dôvodu umorovania strát za predchádzajúce roky hospodárskej krízy (2008 až 2010). Uvedené riziko môže mať cez výšku daňovej povinnosti vplyv na výšku preddavkov a tým na priebežné plnenie príjmov verejných financií. 

So zvýšením hraníc pre platenie preddavkov je možné uvažovať v budúcnosti, napr. v období, keď schodok verejnej správy poklesne pod 3 % a v súčasnosti podnikateľské prostredie zlepšovať takými opatreniami, ktoré neohrozia saldo verejných financií.