TABUĽKA  ZHODY
k návrhu zákona o výchove a vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov (školský zákon)
	
Názov smernice:	Smernica Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak  potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany	
Smernica ES/EÚ
	Právne predpisy Slovenskej republiky
Zákon č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky
Zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci
Zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 381/1997 Z. z. o cestovných dokladoch
Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme
Zákon č. 386/1997 Z. z. o ďalšom vzdelávaní a o zmene zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení zákona č. 70/1997 Z. z.
Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce
Zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení
Zákon č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon)
Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.)
Zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Zákon č... /2008 o výchove a vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov (školský zákon) (ďalej len „Návrh“)	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
Článok
(Č, O,
V, P)	Text	Spôsob transp.
(N, O, D, n.a.)	Číslo	Článok (Č, §, O, V, P)	Text	Zhoda	Admin. infraštr.	Poznámky
	
			číslo predpisu		názov predpisu				
Č:1	Účelom tejto smernice je stanoviť minimálne ustanovenia pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny  alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo ako osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a obsah poskytovanej ochrany.	n.a.							
Č: 2

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

P: g

P: h

P: i

P: j

P: k	Na účely tejto smernice:

(a)	„medzinárodná ochrana“ znamená postavenie utečenca a postavenie doplnkovej ochrany ako je definované v písm. (d) a (f);
(b)	„Ženevský dohovor“ znamená dohovor týkajúci sa postavenia utečencov uzavretý v Ženeve 28. júla 1951, ako bol zmenený a doplnený Protokolom z New Yorku z 31. januára 1967;
(c)	„utečenec“ znamená štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý kvôli oprávnenej obave pred prenasledovaním z rasových, náboženských dôvodov, dôvodov štátnej príslušnosti, politických  dôvodov, z dôvodu zastávania  určitého politického názoru alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine, nemôže prijať alebo v dôsledku uvedených obáv odmieta ochranu tejto krajiny; alebo osobu bez štátneho občianstva, ktorá sa nachádza mimo štátu svojho doterajšieho pobytu z dôvodov ako je uvedené vyššie alebo ktorá sa tam vzhľadom na uvedené obavy nemôže alebo nechce vrátiť a na ktorú sa neuplatňuje článok 12;
(d)	„postavenie utečenca“ znamená uznanie členským štátom  štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva za utečenca;

(e)	„osoba oprávnená na doplnkovú ochranu“ znamená štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osobu bez štátneho občianstva, ktorá nie je oprávnená ako utečenec, ale vzhľadom, ku ktorej boli preukázané podstatné dôvody domnievať sa, že dotknutá osoba v prípade, ak by bola vrátená do svojej krajiny pôvodu alebo v prípade osoby bez štátneho občianstva do krajiny svojho doterajšieho pobytu, čelila by reálnemu riziku utrpenia vážneho bezprávia, ako je definované v článku 15 a na ktorú sa neuplatňuje článok 17 odsek 1 a 2 a nemôže prijať alebo v dôsledku takéhoto rizika odmieta ochranu tejto krajiny;
(f)	„postavenie doplnkovej ochrany“ znamená uznanie členským štátom štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva za osobu oprávnenú na doplnkovú ochranu;
(g)	„žiadosť o medzinárodnú ochranu“ znamená požiadavku vykonanú štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátneho občianstva o ochranu od členského štátu, o ktorom sa predpokladá, že požaduje postavenie utečenca alebo postavenie doplnkovej ochrany a ktorý výslovne nepožaduje iný druh ochrany, mimo rozsahu tejto smernice, ktorý môže byť požadovaný osobitne;
(h)	„rodinní príslušníci“ znamená, pokiaľ už rodina existovala v krajine pôvodu, nasledovných rodinných príslušníkov príjemcu postavenia utečenca alebo postavenia doplnkovej ochrany, ktorí sú prítomní v tom istom členskom štáte pokiaľ ide o žiadosť o medzinárodnú ochranu:

-	manželku (manžel) príjemcu postavenia utečenca alebo postavenia doplnkovej ochrany alebo jej neženatého partnera (jeho nevydatú partnerku) v stabilnom vzťahu tam, kde legislatíva alebo prax dotknutého členského štátu  považuje nezosobášené dvojice spôsobom porovnateľným so zosobášenými dvojicami podľa svojho práva týkajúceho sa cudzích štátnych príslušníkov,
-	neplnoleté deti dvojice uvedenej v prvej zarážke alebo príjemcu postavenia utečenca alebo  doplnkovej ochrany pod podmienkou, že sú nezosobášené a závislé a bez ohľadu na to, či sa narodili v alebo mimo manželského zväzku alebo boli adoptované ako je definované podľa vnútroštátneho práva;

(i)	„neplnoleté osoby bez doprovodu“ znamená štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva vo veku menej ako 18 rokov, ktoré prichádzajú na územie členského štátu bez doprovodu dospelého zodpovedného za ne zo zákona alebo obvykle a pokiaľ nie sú skutočne prevzaté do starostlivosti takejto osoby; zahŕňa to neplnoleté osoby, ktoré zostali bez doprovodu potom, ako vstúpili na územie členských štátov;
(j)	„povolenie na pobyt“ znamená akékoľvek povolenie alebo oprávnenie vydané orgánmi členského štátu, vo forme ustanovenej podľa legislatívy štátu, umožňujúce štátnemu príslušníkov tretej krajiny alebo osobe bez štátneho občianstva pobyt na jeho území;
(k) „krajina pôvodu“ znamená krajinu alebo krajiny štátnej príslušnosti alebo pre osoby bez štátneho občianstva, krajinu posledného pobytu.	N	Zákon č. 480/2002 Z. z.

Zákon č. 305/2005 Z. z.

Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 2

P:  a

P: b

P: i

§: 8
P: a

§: 2
P: b

§: 13a

§: 2
P: f

P: c

P: h

P: a

§ 10
O: 1

P: a

P: b

P: c

O: 2

O: 3

O: 4

§: 13b
O: 1

P: a

P: b

P: c

O: 2

O: 3

§: 2

P: a
P: 3

§: 24
O: 1
§: 27a
O: 1

§: 2
P: k	Na účely tohto zákona sa rozumie

a) medzinárodnou ochranou udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany,

b) azylom ochrana cudzinca pred prenasledovaním z dôvodov uvedených v medzinárodnej zmluve2) alebo v osobitnom predpise,3)
2) Dohovor o právnom postavení utečencov  (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky       č.  319/1996 Z. z.).

i) azylantom cudzinec, ktorému Ministerstvo vnútra  Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) udelilo azyl,

Ministerstvo udelí azyl, ak tento zákon neustanovuje inak,  žiadateľovi, ktorý   a) má v krajine pôvodu opodstatnené obavy z prenasledovania z rasových, národnostných alebo náboženských dôvodov, z dôvodov zastávania určitých politických názorov alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine, a vzhľadom na tieto obavy sa nemôže alebo nechce vrátiť do tohto štátu,

Na účely tohto zákona sa rozumie
b) azylom ochrana cudzinca pred prenasledovaním z dôvodov uvedených v medzinárodnej zmluve2) alebo v osobitnom predpise,3)
2) Dohovor o právnom postavení utečencov  (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky       č.  319/1996 Z. z.).
 3) Čl. 53 Ústavy Slovenskej republiky.

     Ministerstvo poskytne doplnkovú ochranu, ak tento zákon neustanovuje inak, žiadateľovi, ktorému neudelilo azyl, ak sú vážne dôvody domnievať sa, že by bol  v prípade návratu do krajiny pôvodu vystavený reálnej hrozbe vážneho bezprávia.
Na účely tohto zákona sa rozumie
f) vážnym bezprávím   
1. uloženie trestu smrti alebo jeho výkon,
2. mučenie alebo  neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trest, alebo
3. vážne a individuálne ohrozenie života alebo nedotknuteľnosti osoby z dôvodu svojvoľného násilia počas  medzinárodného alebo vnútroštátneho ozbrojeného konfliktu,
c) doplnkovou ochranou ochrana pred vážnym bezprávím v krajine pôvodu,

h) žiadateľom cudzinec, ktorý na útvare Policajného zboru4) (ďalej len „policajný útvar“) podľa § 3 ods. 2 vyhlási, že žiada o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany na území Slovenskej republiky, alebo iná osoba, o ktorej to ustanovuje tento zákon,
a) medzinárodnou ochranou udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany,

(1) Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny udelí azyl, ak tento zákon neustanovuje inak,
a) manželovi azylanta, ak manželstvo  trvá a trvalo aj v čase, keď azylant odišiel z krajiny pôvodu  a azylant so zlúčením vopred písomne súhlasí,
b) slobodným deťom  azylanta alebo osoby  podľa písmena a)  do 18 rokov ich veku alebo
c) rodičom slobodného  azylanta mladšieho ako 18  rokov, ak s tým
azylant vopred písomne súhlasí.
(2) Žiadatelia uvedení v odseku 1  sa počas konania o udelenie
azylu musia zdržiavať na území Slovenskej republiky.
(3) Ministerstvo udelí azyl osobám uvedeným v odseku 1, len ak ide o zlúčenie rodiny s  azylantom, ktorému bol azyl udelený podľa
§ 8.
(4) Ministerstvo udelí azyl aj dieťaťu narodenému azylantke na území  Slovenskej republiky,  ak  je  splnená povinnosť  podľa § 4
(1) Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny poskytne doplnkovú ochranu, ak tento zákon neustanovuje inak,  
a) manželovi cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, ak manželstvo trvá a trvalo aj v čase, keď cudzinec odišiel z krajiny pôvodu a tento cudzinec so zlúčením  vopred písomne súhlasí,
b) slobodným deťom cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a alebo osoby podľa písmena a) do 18 rokov ich veku, alebo
c) rodičom slobodného cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, mladšieho ako 18 rokov.
(2) Žiadatelia uvedení v odseku 1 sa počas konania o udelenie azylu musia zdržiavať na území Slovenskej republiky. 

(3)	Ministerstvo poskytne doplnkovú ochranu aj dieťaťu narodenému na území Slovenskej republiky cudzinke, ktorej sa poskytla doplnková ochrana, ak je splnená povinnosť podľa § 4 ods. 5.

Opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sa vykonávajú 
a)	pre dieťa, ktoré 
3.  nie je občan Slovenskej republiky a nachádza sa na území  Slovenskej republiky bez sprievodu rodiča alebo inej plnoletej fyzickej osoby, ktorej by mohlo byť dieťa zverené do osobnej starostlivosti (ďalej len „maloletý bez sprievodu“),

(1) Azylant je oprávnený na trvalý pobyt na území  Slovenskej republiky.
(1) Cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, je počas jej poskytovania oprávnený na prechodný pobyt na území Slovenskej republiky.

Na účely tohoto zákona sa rozumie
k) krajinou pôvodu štát alebo štáty, ktorých je cudzinec štátnym občanom alebo ak ide o osobu bez štátnej príslušnosti, štát jej posledného bydliska,	Ú			
Č: 3	Členské štáty môžu zaviesť alebo zachovávať výhodnejšie normy pre určovanie, kto je oprávnený ako utečenec alebo ako osoba oprávnená na doplnkovú ochranu a pre určenie obsahu medzinárodnej ochrany, pokiaľ sú tieto normy zlučiteľné s touto smernicou.	D	

						
Č: 4
O: 1	Členské štáty môžu považovať za povinnosť žiadateľa predložiť čo možno najskôr všetky dôkazy potrebné na zdôvodnenie žiadosti o medzinárodnú ochranu. V spolupráci so žiadateľom povinnosťou členského štátu je posúdiť príslušné zložky žiadosti.	D	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 4
O: 1

§: 6 
O: 2	Poverený zamestnanec ministerstva   vykoná  po   podaní vyhlásenia  podľa  § 3  ods. 1   so  žiadateľom  vstupný  pohovor.
Žiadateľ  je povinný  počas vstupného  pohovoru poskytnúť pravdivo a úplne všetky požadované údaje potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie azylu; ustanovenie § 6 ods. 3  až 5 sa použije rovnako. Poskytnuté  údaje sa  zaznamenajú  na  úradnom tlačive  (ďalej len "dotazník"). Vzor dotazníka je uvedený v prílohe č. 2.
Žiadateľ  je  povinný  uviesť   pravdivo  a  úplne  všetky skutočnosti súvisiace s jeho žiadosťou o udelenie azylu.	Ú			
Č: 4
O: 2	Dôkazy uvedené v odseku 1 pozostávajú z vyhlásení žiadateľa a celej dokumentácie, ktorá je k dispozícii žiadateľovi, týkajúce sa veku žiadateľa, základných informácií, vrátane tých, ktoré sa týkajú príslušných príbuzných, totožnosti, štátnej príslušnosti (štátnych príslušností), krajiny (krajín) a miesta (miest) predchádzajúceho pobytu, predchádzajúce žiadosti o azyl, trasy cesty, totožnosť a cestovné doklady a dôvody pre požadovanie medzinárodnej ochrany.	D	

	§: 4
O: 1
§: 6 
O: 2		Ú			
Č: 4
O: 3

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e	Posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu sa má vykonať na individuálnom základe a zahŕňa zohľadnenie:

(a)	všetkých príslušných skutočností,  pokiaľ sa týkajú krajiny pôvodu v čase prijatia rozhodnutia o žiadosti; vrátane zákonov a nariadení krajiny pôvodu a spôsobu, ktorým sú uplatňované;
(b)	príslušných vyhlásení a dokumentácie predloženej žiadateľom vrátane informácií o tom, či žiadateľ bol alebo môže byť predmetom  prenasledovania alebo vážneho bezprávia;
(c)	jednotlivého postavenia a osobných okolností žiadateľa, vrátane faktorov takýchto ako pôvod, pohlavie a vek, za účelom posúdenia, či na základe osobných okolností žiadateľa, činy, ktorým bol alebo mohol byť žiadateľ vystavený, by predstavovali prenasledovanie alebo vážne  bezprávie;
(d)	či činnosti žiadateľa od opustenia krajiny pôvodu boli vykonávané s výlučným alebo hlavným cieľom vytvorenia potrebných podmienok pre požadovanie medzinárodnej ochrany tak, aby sa posúdilo, či tieto činnosti spôsobia, že žiadateľ bude vystavený prenasledovaniu alebo vážnemu bezpráviu v prípade návratu do tejto  krajiny;
(e)	či žiadateľ mohol primerane očakávať prijatie ochrany inej krajiny tam, kde mohol uplatniť štátne občianstvo.	N	

	§ 19a
O. 1

P: a

P: b

P: c

P: d	„§ 19a    Posúdenie žiadosti 
     (1) Ministerstvo posúdi každú žiadosť o udelenie azylu jednotlivo a zohľadní pritom
a)	všetky dôležité skutočností týkajúce sa krajiny pôvodu žiadateľa v čase rozhodovania o žiadosti o udelenie azylu, vrátane právnych predpisov krajiny pôvodu a spôsobu, ako sa uplatňujú,

b)	vyhlásenia a dokumentáciu predloženú žiadateľom, vrátane informácií o tom, či  bol alebo môže byť subjektom  prenasledovania alebo vážneho bezprávia,

c)	postavenie a osobné pomery žiadateľa, vrátane jeho  pôvodu, pohlavia a veku,

d)	či žiadateľ po opustení krajiny pôvodu vyvíjal činnosť, ktorej jediným alebo hlavným cieľom bolo vytvorenie nevyhnutných podmienok na požadovanie  medzinárodnej  ochrany, 

e) či by od žiadateľa bolo možné odôvodnene očakávať využitie ochrany inej krajiny, v ktorej si mohol uplatniť svoje štátne občianstvo,.	Ú			
Č: 4
O: 4	Skutočnosť, že žiadateľ už bol predmetom prenasledovania alebo vážneho bezprávia alebo priamych hrozieb takéhoto prenasledovania alebo takéhoto bezprávia, je vážnou známkou oprávnenej obavy žiadateľa z prenasledovania alebo reálneho rizika utrpenia vážneho bezprávia, pokiaľ neexistujú  primerané dôvody domnievať sa, že takéto prenasledovanie alebo vážne bezprávie sa nebude opakovať.	N		§: 19a
O: 2

	 (2) Skutočnosť, že žiadateľ už bol prenasledovaný alebo utrpel vážne bezprávie alebo bol vystavený priamym hrozbám prenasledovania alebo vážnemu bezpráviu je dôležitým znakom opodstatnenosti obavy žiadateľa z prenasledovania alebo hrozby vážneho bezprávia, ak nie sú závažné dôvody domnievať sa, že prenasledovanie alebo vážne bezprávie sa už nebude opakovať.
	Ú			
Č: 4
O: 5

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e
	Tam, kde členské štáty uplatňujú zásadu, podľa ktorej je povinnosťou žiadateľa zdôvodniť žiadosť o medzinárodnú ochranu a tam, kde aspekty vyhlásení žiadateľa nie sú podložené písomným alebo iným dôkazom, tieto aspekty nevyžadujú potvrdenie, ak sú splnené nasledovné podmienky:

(a)	žiadateľ skutočne vynaložil snahu  za účelom zdôvodnenia svojej žiadosti;
(b)	predložené boli príslušné zložky, ktoré sú k dispozícii žiadateľovi a poskytnuté bolo uspokojivé vysvetlenie týkajúce sa akéhokoľvek nedostatku iných príslušných zložiek;
(c)	vyhlásenia žiadateľa sú uznané za logické a prijateľné a nie sú v rozpore s dostupnými osobitnými a všeobecnými informáciami týkajúcimi sa prípadu žiadateľa;
(d)	žiadateľ požiadal o medzinárodnú ochranu v najskoršom možnom čase, pokiaľ žiadateľ preukázal primeraný dôvod, prečo tak neurobil; a 

(e) bola preukázaná všeobecná  dôveryhodnosť žiadateľa.	N	

	§: 19a
O: 3

P: a

P: b

P: c 

P: d

P: e	(3) Ak žiadateľ nepodloží svoje vyhlásenia dôkazmi, ministerstvo pri posudzovaní žiadosti o udelenie azylu na to neprihliadne, ak

a)	
b)	
c)	
d)	
e)	a) žiadateľ vynaložil skutočné úsilie, aby zdôvodnil svoju žiadosť,
f)	
g)	b) žiadateľ predložil všetky náležitosti, ktoré mal k dispozícii a podal prijateľné vysvetlenie týkajúce sa iných chýbajúcich náležitostí,
h)	
i)	c) vyhlásenia žiadateľa sú súvislé a hodnoverné a nie sú v rozpore s dostupnými osobitnými a všeobecnými informáciami týkajúcimi sa jeho prípadu,
j)	
k)	
l)	d) žiadateľ požiadal o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany bezodkladne po vstupe na územie Slovenskej republiky alebo v prípade oprávneného pobytu na území Slovenskej republiky bezodkladne po tom, ako sa dozvedel o skutočnostiach odôvodňujúcich medzinárodnú ochranu a 
m)	
n)	e) bola preukázaná všeobecná  dôveryhodnosť žiadateľa. 
	Ú			
Č: 5
O: 1
	Opodstatnená obava z prenasledovania alebo reálne riziko vážneho bezprávia môže byť založené na udalostiach, ktoré sa uskutočnili odvtedy, ako žiadateľ opustil krajinu pôvodu.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 8

P: a

§: 13a
	Ministerstvo udelí azyl, ak tento zákon neustanovuje inak,  žiadateľovi, ktorý   
a) má v krajine pôvodu opodstatnené obavy z prenasledovania z rasových, národnostných alebo náboženských dôvodov, z dôvodov zastávania určitých politických názorov alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine, a vzhľadom na tieto obavy sa nemôže alebo nechce vrátiť do tohto štátu.

Ministerstvo poskytne doplnkovú ochranu, žiadateľovi, ktorému neudelilo azyl, ak sú vážne dôvody domnievať sa, že by bol  v prípade návratu do krajiny pôvodu vystavený reálnej hrozbe vážneho bezprávia, ak tento zákon neustanovuje inak.	Ú			
Č: 5
O: 2
	Opodstatnená obava z prenasledovania alebo reálne riziko utrpenia vážneho bezprávia môže vychádzať z činností, ktoré vykonával žiadateľ odvtedy, ako opustil  krajinu pôvodu, najmä tam, kde sa preukáže, že činnosti, z ktorých sa vychádza, predstavujú vyslovenie obvinení a pokračovanie v takýchto obvineniach alebo orientáciách, o ktorých sa rozhodlo v krajine pôvodu.	N	

	§: 8
P: a
§: 13a		Ú			
Č: 5
O: 3
	Bez toho, aby bol dotknutý Ženevský dohovor, členské štáty môžu určiť, že žiadateľovi, ktorý podá následnú žiadosť,  sa spravidla neudelí postavenie utečenca, ak je riziko prenasledovania založené na okolnostiach, ktoré žiadateľ vytvoril svojim vlastným rozhodnutím od opustenia krajiny pôvodu.	D	

						
Č: 6

P: a
P: b

P: c

	Aktéri prenasledovania alebo vážneho bezprávia zahŕňajú:

(a)	štát;
(b)	strany alebo organizácie kontrolujúce štát alebo podstatnú časť územia štátu;
c) neštátnych aktérov, ak je  možné preukázať, že aktéri uvedené v písm. (a) a (b), vrátane medzinárodných organizácií, nie sú schopní alebo ochotní poskytnúť pomoc pred prenasledovaním alebo vážnym bezprávím, ako je definované v článku 7. 	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§ 2
P: e	Na účely tohto zákona sa rozumie
e) pôvodcom prenasledovania alebo vážneho bezprávia  
1.	štát, 
2.	politické strany alebo politické hnutia alebo organizácie, ktoré ovládajú štát alebo podstatnú časť jeho územia alebo
3.	neštátni pôvodcovia, ak je možné preukázať, že subjekty uvedené v prvom a druhom bode, nie sú schopné alebo ochotné poskytnúť ochranu pred prenasledovaním alebo vážnym bezprávím.
     			Ú			
Č: 7
O:1
P: a
P: b	Ochrana môže byť poskytovaná:

(a)	štátom alebo
(b)       stranami alebo organizáciami, vrátane medzinárodných organizácií kontrolujúcich štát alebo podstatnú časť územia štátu.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 19a
O: 6	(6) Ministerstvo pri posudzovaní žiadosti o udelenie azylu vychádza z toho, že ochrana pred prenasledovaním alebo vážnym bezprávím  je v krajine pôvodu spravidla poskytovaná, keď štát, politické strany alebo politické hnutia alebo organizácie, ktoré ovládajú štát alebo podstatnú časť jeho územia, príjmu primerané opatrenia na zabránenie prenasledovania alebo vážneho bezprávia, najmä účinným právnym systémom na odhalenie, stíhanie a potrestanie činov predstavujúcich prenasledovanie alebo vážne bezprávie a žiadateľ má prístup k takejto ochrane. 	Ú			
Č: 7
O: 2	Ochrana sa spravidla poskytuje, keď aktéri uvedení v odseku 1, prijmú primerané opatrenia na zabránenie prenasledovaniu alebo utrpeniu vážneho bezprávia, inter alia, fungovaním účinného právneho systému na odhalenie, stíhanie a potrestanie činov predstavujúcich prenasledovanie alebo vážne bezprávie a žiadateľ má prístup k takejto ochrane.	N	

	§ 19a
O: 6	(6) Ministerstvo pri posudzovaní žiadosti o udelenie azylu vychádza z toho, že ochrana pred prenasledovaním alebo vážnym bezprávím  je v krajine pôvodu spravidla poskytovaná, keď štát, politické strany alebo politické hnutia alebo organizácie, ktoré ovládajú štát alebo podstatnú časť jeho územia príjmu primerané opatrenia na zabránenie prenasledovania alebo vážneho bezprávia, najmä účinným právnym systémom na odhalenie, stíhanie a potrestanie činov predstavujúcich prenasledovanie alebo vážne bezprávie a žiadateľ má prístup k takejto ochrane. 	Ú			
Č: 7
O: 3	Pri posudzovaní, či medzinárodné organizácie kontrolujú štát alebo podstatnú časť jeho územia a poskytujú ochranu ako je opísané v odseku 2, členské štáty zohľadňujú akékoľvek pokyny, ktoré môžu byť poskytnuté v príslušných aktoch Rady.	N	

	§: 19a
O: 6	(6) Ministerstvo pri posudzovaní žiadosti o udelenie azylu vychádza z toho, že ochrana pred prenasledovaním alebo vážnym bezprávím  je v krajine pôvodu spravidla poskytovaná, keď štát, politické strany alebo politické hnutia alebo organizácie, ktoré ovládajú štát alebo podstatnú časť jeho územia príjmu primerané opatrenia na zabránenie prenasledovania alebo vážneho bezprávia, najmä účinným právnym systémom na odhalenie, stíhanie a potrestanie činov predstavujúcich prenasledovanie alebo vážne bezprávie a žiadateľ má prístup k takejto ochrane.	Ú			
Č: 8
O: 1	Ako súčasť posudzovania žiadosti o medzinárodnú ochranu, členské štáty môžu určiť, že žiadateľ nepotrebuje medzinárodnú ochranu, ak v časti krajiny pôvodu neexistuje opodstatnená obava z toho, aby bol prenasledovaný alebo neexistuje reálne riziko, že utrpí vážne bezprávie a môže sa primerane predpokladať pobyt žiadateľa v tejto časti krajiny.	D	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 13
O: 4
P: d	(4) Ministerstvo ďalej neudelí azyl, ak 
d) žiadateľ mohol využiť účinnú ochranu v inej časti krajiny pôvodu, ak v tejto časti nie je opodstatnená obava z prenasledovania a je v nej možný jeho pobyt; ministerstvo pritom prihliada na všeobecné okolnosti prevládajúce v tejto časti a osobné pomery žiadateľa.	Ú			
Č: 8
O: 2	Pri posudzovaní, či časť krajiny pôvodu je v súlade s odsekom 1, členské štáty zohľadnia v čase prijímania rozhodnutia o žiadosti všeobecné okolnosti prevládajúce v tejto časti krajiny a osobné okolnosti žiadateľa	N	

	§: 13
O: 4
P: d	(4) Ministerstvo ďalej neudelí azyl, ak 
d) žiadateľ mohol využiť účinnú ochranu v inej časti krajiny pôvodu, ak v tejto časti nie je opodstatnená obava z prenasledovania a je v nej možný jeho pobyt; ministerstvo pritom prihliada na všeobecné okolnosti prevládajúce v tejto časti a osobné pomery žiadateľa.	Ú			
Č: 8
O: 3	Odsek 1 sa môže uplatňovať bez ohľadu na technické prekážky návratu do krajiny pôvodu.	D	

Č: 9
O: 1

P: a

P: b	Činy prenasledovania v zmysle článku 1 A Ženevského dohovoru musia:

(a)	byť svojou povahou dostatočne vážne alebo opakované tak, aby predstavovali vážne porušovanie základných ľudských práv, najmä práv, pre ktoré nie je sa nevzťahuje  výnimka podľa článku 15 odsek 2 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd; alebo
(b) byť kumuláciou rôznych opatrení, vrátane porušovaní základných práv, ktoré sú dostatočne vážne pokiaľ ide o postihnutie jednotlivca podobným spôsobom ako je uvedené v písm. (a).	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 2
P: d

	Na účely tohto zákona sa rozumie
d) prenasledovaním závažné alebo opakované konanie spôsobujúce vážne porušovanie základných ľudských práv6b) alebo súbeh rôznych opatrení, ktorý postihuje jednotlivca podobným spôsobom, ktoré spočíva najmä v 
1.	1. použití fyzického alebo psychického násilia, vrátane sexuálneho násilia,
2.	2. zákonných, správnych, policajných alebo súdnych opatreniach, ktoré sú diskriminačné alebo sú vykonávané diskriminačným spôsobom,
3. odmietnutí súdnej ochrany, ktoré vedie k neprimeranému alebo diskriminačnému potrestaniu,
4. neprimeranom alebo diskriminačnom trestnom stíhaní alebo treste, 
5. trestnom stíhaní alebo treste za odmietnutie výkonu vojenskej služby v čase konfliktu, ak by výkon vojenskej služby zahŕňal trestné činy alebo činy uvedené v § 13 ods. 1,
6.konaní namierenom proti osobám určitého pohlavia alebo proti deťom.
    Poznámka pod čiarou k odkazu 6b znie:
       „6b) Napríklad čl. 15 ods. 2 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 209/1992 Zb.).	Ú	

		
Č: 9
O: 2

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

	Činy prenasledovania, ako je kvalifikované v odseku 1, môžu, inter alia, nadobúdať formu:

(a)   činov fyzického alebo duševného násilia, vrátane činov sexuálneho násilia;
(b)	zákonných, správnych, policajných a/alebo súdnych opatrení, ktoré sú samotné diskriminačné alebo ktoré sú vykonávané diskriminačným spôsobom;
(c)	stíhania alebo potrestania, ktoré je neúmerné alebo diskriminačné;
(d)	odmietnutia súdneho odškodnenia vyplývajúceho z neúmerného alebo diskriminačného potrestania;
(e)	stíhania alebo potrestania kvôli odmietnutiu vykonania vojenskej služby v čase konfliktu tam, kde vykonávanie vojenskej služby by znamenalo činy alebo akty spadajúce pod klauzuly vylúčenia ako je uvedené v článku 12 odsek 2;
(f)       činy špecifické pre pohlavie alebo činy osobitného charakteru týkajúceho sa detí.	N	
	§: 2
P: d

P: 1

P: 2

P: 3

P: 4

P: 5

P: 6

	Na účely tohto zákona sa rozumie
d) prenasledovaním závažné alebo opakované konanie spôsobujúce vážne porušovanie základných ľudských práv6b) alebo súbeh rôznych opatrení, ktorý postihuje jednotlivca podobným spôsobom, ktoré spočíva najmä v 
3.	1. použití fyzického alebo psychického násilia, vrátane sexuálneho násilia,
4.	2. zákonných, správnych, policajných alebo súdnych opatreniach, ktoré sú diskriminačné alebo sú vykonávané diskriminačným spôsobom,
3. odmietnutí súdnej ochrany, ktoré vedie k neprimeranému alebo diskriminačnému potrestaniu,
4. neprimeranom alebo diskriminačnom trestnom stíhaní alebo treste, 
5. trestnom stíhaní alebo treste za odmietnutie výkonu vojenskej služby v čase konfliktu, ak by výkon vojenskej služby zahŕňal trestné činy alebo činy uvedené v § 13 ods. 1,
6.konaní namierenom proti osobám určitého pohlavia alebo proti deťom.
	Ú			
Č: 9
O: 3	V súlade s článkom 2 písm. c) musí existovať spojenie medzi dôvodmi uvedenými v článku 10 a činmi prenasledovania, ako je kvalifikované v odseku 1	N	

	§: 8 

P: a	Ministerstvo udelí azyl, ak tento zákon neustanovuje inak,  žiadateľovi, ktorý   a) má v krajine pôvodu opodstatnené obavy z prenasledovania z rasových, národnostných alebo náboženských dôvodov, z dôvodov zastávania určitých politických názorov alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine, a vzhľadom na tieto obavy sa nemôže alebo nechce vrátiť do tohto štátu.	Ú			
Č: 10
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

	Členské štáty zohľadnia nasledovné prvky pri posudzovaní dôvodov pre prenasledovanie:

(a)	pojem rasy bude zahŕňať najmä činitele farby, pôvodu alebo príslušnosť ku konkrétnej etnickej skupine;
(b)	pojem náboženstvo bude zahŕňať najmä zastávanie teistického, neteistického a ateistického presvedčenia, účasť alebo zdržanie sa oficiálnych bohoslužieb v súkromí alebo na verejnosti, sám alebo v spoločnosti iných, iné náboženské úkony alebo prejavy názoru alebo formy osobného alebo spoločného postoja založeného na náboženskom presvedčení alebo ktoré je ním nariadené;
(c)	pojem občianstva sa neobmedzuje na štátne občianstvo alebo jeho neexistenciu, ale  zahŕňa predovšetkým príslušnosť k skupine určenej svojím kultúrnym, etnickým alebo lingvistickým predmetom, spoločným geografickým alebo politickým pôvodom alebo vzťahom s obyvateľstvom iného štátu;
(d)	skupina sa  považuje za tvoriacu určitú sociálnu skupinu najmä tam, kde:

-	príslušníci tejto skupiny majú prirodzenú charakteristiku alebo  spoločný pôvod, ktorý sa nemôže zmeniť alebo zdieľajú charakteristiku alebo vieru, ktorá je taká základná pre identitu alebo vedomie, že osoba by nemala byť nútená, aby sa jej zriekla a
-	skupina má jednoznačnú identitu v príslušnej krajine, pretože  je vnímaná ako odlišná od okolitej spoločnosti;

v závislosti od okolností v krajine pôvodu, určitá sociálna skupina môže  zahŕňať skupinu vychádzajúcu zo spoločnej charakteristiky sexuálnej orientácie. Sexuálna orientácia sa nemôže chápať za zahŕňajúcu činy považované za trestné v súlade s vnútroštátnym právom členských štátov: Aspekty týkajúce sa pohlavia sa môžu zvažovať bez toho, aby samotné vytvárali predpoklad pre uplatniteľnosť tohto článku;

pojem politického názoru bude zahŕňať najmä zastávanie určitého názoru, filozofie alebo náboženského presvedčenia v záležitosti spojenej s prípadnými aktérmi prenasledovania uvedenými v článku 6 a ich politikami alebo metódami, bez ohľadu na to, či tento žiadateľ zachovával tento názor, filozofiu alebo náboženské presvedčenie.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§ 19a
O: 4

P: a

P: c

P: b

P: e

P: d	(4) Ministerstvo pri posudzovaní dôvodov prenasledovania vychádza z toho, že 
a)	
b)	
c)	a) rasa zahŕňa najmä farbu pleti, pôvod alebo príslušnosť k etnickej skupine,
d)	
e)	c) náboženstvo zahŕňa najmä zastávanie teistického, neteistického alebo ateistického presvedčenia, účasť alebo neúčasť na náboženských obradoch, iné náboženské úkony alebo vyjadrenie  názorov alebo formu osobného alebo spoločenského správania založeného na náboženskom presvedčení alebo prikázaného náboženským presvedčením,
f)	
g)	
h)	b) národnosť zahŕňa predovšetkým príslušnosť k určitej skupine určenej jej kultúrnymi, etnickými alebo jazykovými znakmi, spoločným zemepisným alebo politickým pôvodom alebo jej vzťahom k obyvateľstvu iného štátu, pričom sa tento pojem neobmedzuje na štátnu príslušnosť,
i)	
j)	
k)	e) skupina tvorí určitú sociálnu skupinu, najmä ak príslušníci skupiny zdieľajú vrodené charakteristické črty alebo spoločný pôvod, ktoré nemožno zmeniť alebo zdieľajú charakteristiku alebo presvedčenie, ktoré sú tak závažné pre ich identitu alebo svedomie, že daná osoba by nemala byť nútená, aby sa ich zriekla a okolitou spoločnosťou je vnímaná ako odlišná; v závislosti na okolnostiach v krajine pôvodu, určitá sociálna skupina môže  predstavovať skupinu založenú na spoločnej charakteristickej črte sexuálnej orientácie, pričom túto orientáciu nemožno chápať tak, že zahŕňa činy považované za trestné podľa osobitného predpisu7a),
l)	
m)	
n)	
o)	
p)	
q)	
r)	
s)	
t)	
u)	
e)	
f)	
g)	d) politické názory zahŕňajú najmä zastávanie názorov, myšlienok alebo presvedčenia o možných pôvodcoch prenasledovania a ich politík alebo postupov, bez ohľadu na to, či žiadateľ podľa týchto názorov, myšlienok alebo presvedčenia konal.
	Ú			
Č: 10
O: 2	Pri posudzovaní, či žiadateľ má oprávnenú obavu z prenasledovania, je nepodstatné, či žiadateľ skutočne má rasovú, náboženskú, národnú, sociálnu alebo politickú charakteristiku, ktorá spôsobuje prenasledovanie za predpokladu, že takáto charakteristika je prisudzovaná žiadateľovi aktérom prenasledovania.	N	

	§: 19a
O: 5	(5) Pri posudzovaní žiadosti o udelenie azylu sa neprihliada na to, či žiadateľ skutočne má rasové, náboženské, národnostné, sociálne alebo politické charakteristické črty, ktoré spôsobujú jeho prenasledovanie, ak sú mu prisudzované pôvodcom prenasledovania.
	Ú			
Č: 11
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

	Štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátneho občianstva stratí postavenie utečenca, ak:
(a)	dobrovoľne znova prijme ochranu štátu štátneho občianstva,  alebo
(b)	po tom, čo stratila štátne občianstvo, znova ho dobrovoľne  získa, alebo
(c)	nadobudla nové štátne občianstvo a nachádza sa pod ochranou štátu, ktorého   nové štátne občianstvo má, alebo
(d)	dobrovoľne sa znova usadila v krajine, ktorú opustila alebo do ktorej sa nevrátila z obavy pred prenasledovaním, alebo
(e)	nemôže ďalej odmietať ochranu štátu, ktorého štátne občianstvo má, pretože zanikli okolnosti, pre ktoré sa jej priznalo postavenie utečenca;
(f)       je osobou bez štátneho občianstva, ktorá je schopná vrátiť sa do štátu svojho predchádzajúceho pobytu, pretože zanikli okolnosti, pre ktoré sa jej priznalo postavenie utečenca.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 15
O: 2
P: a

P: b

P: c

P: f

P: d

P: e

	(2) Ministerstvo odníme azyl, ak 

a)	azylant dobrovoľne využil ochranu, ktorú mu poskytol štát, ktorého je štátnym občanom,
b)	azylant po predchádzajúcej strate štátneho občianstva znova dobrovoľne získal svoje pôvodné štátne občianstvo,
c)	azylant nadobudol štátne občianstvo a prijal ochranu štátu svojho nového štátneho občianstva,

f) azylant sa dobrovoľne znova zdržiava v štáte, ktorý opustil z obavy pred prenasledovaním

d) azylant bezdôvodne odmieta ochranu poskytovanú štátom, ktorého je štátnym občanom, napriek tomu, že okolnosti, pre ktoré sa mu udelil azyl, už pominuli; to neplatí, ak azylant preukáže závažné dôvody založené na predchádzajúcom prenasledovaní, pre ktoré odmieta ochranu štátu, ktorého je štátnym občanom,
e)  azylant je schopný vrátiť sa do štátu svojho bydliska, pretože okolnosti, pre ktoré sa mu udelil azyl, pominuli; to neplatí, ak azylant preukáže dôvody predchádzajúceho prenasledovania, pre ktoré odmieta návrat do štátu svojho bydliska, 	Ú			
Č: 11
O: 2	Pri zvažovaní bodov (e) a (f)  odseku 1, členské štáty zohľadňujú, či zmena okolností je takého významného a nedočasného charakteru, že obava žiadateľa z prenasledovania sa viac nemôže považovať za opodstatnenú.	N	

	§: 15
O: 5	(5) Ministerstvo v konaní o odňatie azylu z dôvodov podľa odseku 2 písm. d) a e) prihliadne na to, či zmena okolností je podstatná a nemá len dočasný charakter.	Ú			
Č: 12
O: 1

P. a

P: b	Štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátneho občianstva je vylúčená z postavenia utečenca, ak:
(a)	spadá do rozsahu článku 1 D Ženevského dohovoru, týkajúceho sa ochrany alebo pomoci od orgánov alebo agentúr Organizácie Spojených národov iných ako Úradu Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov. Ak takáto ochrana alebo pomoc z akéhokoľvek dôvodu zanikla bez toho, aby sa o postavení týchto osôb definitívne rozhodlo v súlade s príslušnými uzneseniami Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, tieto osoby budú oprávnené ipso facto na výhody z ustanovení tejto smernice;
(b) je uznaná príslušnými orgánmi štátu, v ktorom má pobyt, za osobu majúcu práva a povinnosti, ktoré udeľujú štátnym príslušníkom tohto štátu, alebo práva a povinností, ktoré sú s nimi rovnocenné.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 13
O: 4
P: a

P: b

	(4) Ministerstvo ďalej neudelí azyl, ak 

a) žiadateľ má ochranu alebo pomoc iných orgánov alebo odborných organizácií Organizácie Spojených národov ako je Úrad Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (ďalej len „úrad vysokého komisára“)  a môže sa vrátiť do oblasti, kde je takáto ochrana alebo pomoc poskytovaná,

b) príslušné orgány štátu jeho pobytu mu priznali práva a povinnosti aké priznávajú svojim občanom alebo práva a povinnosti s nimi porovnateľné,
  	Ú			
Č: 12
O: 2

P: a

P: b

P: c	Štátny príslušník tretej krajiny alebo bez štátneho občianstva je vylúčený zo získania postavenia utečenca tam, kde existujú vážne dôvody domnievať sa, že:

(a)              sa dopustil trestného činu proti mieru, vojnových zločinov alebo trestných činov proti ľudskosti podľa medzinárodných dokumentov obsahujúcich ustanovenia o takýchto trestných činoch;
(b)	sa dopustil vážneho nepolitického trestného činu mimo štátu svojho azylu predtým, ako v ňom bola prijatý ako utečenec; čo znamená čas vydania povolenia na pobyt na základe priznania postavenia utečenca; najmä neľudské trestné činy, aj keď sú spáchané s údajne politickým cieľom, môžu byť klasifikované ako vážne nepolitické trestné činy; 
je vinný za činy, ktoré sú v rozpore s cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov, ako sú uvedené v preambule a článkoch 1 a 2 Charty Organizácie Spojených národov.	N	

	§: 13
O: 2

P: a

P: b

P: c	(2) Ministerstvo  neudelí azyl,  ak je  dôvodné podozrenie, že žiadateľ

a) sa  dopustil trestného  činu proti  mieru, vojnového trestného činu alebo trestného činu proti ľudskosti podľa medzinárodných dokumentov2)

b) sa dopustil závažného nepolitického trestného činu mimo územia Slovenskej   republiky  predtým,   ako  požiadal   o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany2), alebo

c) je  vinný za  činy, ktoré  sú v  rozpore s  cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov2).
	Ú			
Č: 12
O: 3	Odsek 2 sa uplatňuje na osoby, ktoré podnecujú alebo sa inak podieľajú na páchaní trestných činov alebo činov uvedených v tomto dokumente.	N	
	§: 13
O: 3	(3) Ustanovenie odseku 2 sa vzťahuje aj na účastníkov činov uvedených v odseku 2, ako aj na osoby, ktoré sa na týchto činoch inak podieľali.	Ú			
Č: 13
	Členské štáty priznajú postavenie utečenca štátnemu príslušníkovi tretej krajiny alebo osobe bez štátneho občianstva, ktorá je oprávnená ako utečenec v súlade s kapitolami II a III.	n.a.	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 8

P: a

P: b	Ministerstvo udelí azyl, ak tento zákon neustanovuje inak, žiadateľovi ktorý má 
a) v krajine pôvodu opodstatnené obavy z prenasledovania z rasových, národnostných alebo náboženských dôvodov, z dôvodov zastávania určitých politických názorov alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine, a vzhľadom na tieto obavy sa nemôže alebo nechce vrátiť do tohto štátu, alebo
b) je v krajine pôvodu prenasledovaný za uplatňovanie politických práv a slobôd.	Ú			
Č: 14
O: 1	Pokiaľ ide o žiadosti o medzinárodnú ochranu podané po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, členské štáty zrušia, ukončia alebo odmietnu obnoviť postavenie utečenca štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva priznané vládnym, správnym, súdnym alebo kvázi súdnym orgánom, ak táto osoba prestáva byť utečencom v súlade s článkom 11.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 15
O: 2
P: a

P: b

P: c

P: f

P: d

P: e

	(2) Ministerstvo odníme azyl, ak 

a) azylant dobrovoľne využil ochranu, ktorú mu poskytol štát, ktorého je štátnym občanom,
b) azylant po predchádzajúcej strate štátneho občianstva znova dobrovoľne získal svoje pôvodné štátne občianstvo,
c)  azylant nadobudol štátne občianstvo a prijal ochranu štátu svojho nového štátneho občianstva,

f) azylant sa dobrovoľne znova zdržiava v štáte, ktorý opustil z obavy pred prenasledovaním

d) azylant bezdôvodne odmieta ochranu poskytovanú štátom, ktorého je štátnym občanom, napriek tomu, že okolnosti, pre ktoré sa mu udelil azyl, už pominuli; to neplatí, ak azylant preukáže závažné dôvody založené na predchádzajúcom prenasledovaní, pre ktoré odmieta ochranu štátu, ktorého je štátnym občanom,
e)  azylant je schopný vrátiť sa do štátu svojho bydliska, pretože okolnosti, pre ktoré sa mu udelil azyl, pominuli; to neplatí, ak azylant preukáže dôvody predchádzajúceho prenasledovania, pre ktoré odmieta návrat do štátu svojho bydliska,	Ú			
Č: 14
O: 2	Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť utečenca v súlade s článkom 4 odsek 1 odhaliť všetky významné skutočnosti a poskytnúť všetku príslušnú dokumentáciu, ktorú má k dispozícii, členský štát, ktorý priznal postavenie utečenca, preukáže na individuálnom základe, že dotknutá osoba prestala byť utečencom alebo nikdy nim nebola v súlade s odsekom 1 tohto článku.	N	
	§: 20
O: 4	(4) Ak ministerstvo rozhodne o neudelení azylu alebo o odňatí azylu, rozhodne tiež, či cudzincovi poskytne doplnkovú ochranu;  ak ministerstvo zamietne žiadosť ako zjavne neopodstatnenú, neposkytne doplnkovú ochranu, nepredĺži doplnkovú ochranu alebo zruší doplnkovú ochranu, vo výroku rozhodnutia uvedie, či existuje prekážka administratívneho vyhostenia podľa osobitného predpisu9a).	Ú			
Č: 14
O: 3

P: a

P: b	Členské štáty zrušia, ukončia alebo odmietnu obnoviť postavenie utečenca štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva, ak potom, ako mu bolo priznané postavenie  utečenca, dotknutý členský štát preukázal že:

(a)	nemal mať postavenie utečenca alebo je vylúčený z postavenia utečenca v súlade s článkom 12;
(b) jeho skresľovanie alebo opomenutie skutočností, vrátane použitia falošných dokladov, boli rozhodujúce pre priznanie postavenia utečenca.	N	

§: 15
O:2
P: g
P: h	

(2) Ministerstvo odníme azyl, ak
g) je dôvodné  podozrenie, že azylant  sa dopustil konania  podľa § 13 ods. 2.
h) bol udelený len na základe nepravdivých údajov alebo falšovaných dokladov alebo z dôvodu, že azylant zamlčal skutočnosti podstatné na spoľahlivé  zistenie skutkového stavu veci,  	Ú			
Č: 14
O: 4

P: a

P. b	2.	Členské štáty môžu zrušiť, ukončiť alebo odmietnuť obnoviť postavenie priznané utečencovi vládnym, administratívnym, súdnym alebo kvázi súdnym orgánom, keď:

(a)	existujú primerané dôvody preto, aby bol považovaný za nebezpečenstvo pre bezpečnosť členského štátu, v ktorom je prítomný;
potom ako bol odsúdený právoplatným rozsudkom za obzvlášť nebezpečný trestný čin a predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť tohto členského štátu.	D	

	

§: 15
O: 3
P: a

P: b	

(3) Ministerstvo odníme azyl udelený podľa § 9 alebo § 10 aj vtedy, ak
a) azylanta  možno  odôvodnene  považovať  za  nebezpečného  pre  bezpečnosť Slovenskej republiky,
 
b) azylant bol odsúdený za obzvlášť závažný zločin7a) a predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť.
	Ú			
Č: 14
O: 5	V situáciách opísaných v odseku 4, členské štáty môžu rozhodnúť o nepriznaní postavenia utečencovi tam, kde takéto rozhodnutie ešte nebolo prijaté.	D	
	§: 13
O: 5

P: a

P: b	  
(5) Ministerstvo neudelí azyl podľa § 10 aj vtedy, ak
a)  žiadateľa  možno  odôvodnene  považovať  za  nebezpečného  pre  bezpečnosť   Slovenskej republiky, 
b) žiadateľ bol odsúdený za obzvlášť závažný zločin7a) a predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť.  

  Poznámka pod čiarou k odkazu 7a znie:
  „7a) Trestný zákon.“.
	Ú			
Č: 14
O: 6	Osoby, na ktoré sa uplatňujú  odseky 4 alebo 5, sú oprávnené na práva uvedené v článkoch 3, 4, 16, 22, 31 a 32 a 33 Ženevského dohovoru alebo na podobné práva, ak sú prítomné v tomto členskom štáte.	D	

	Ú			
Č: 15

P: a

P: b

P: c
	Vážne bezprávie pozostáva z:

   a) trestu smrti alebo popravy; alebo
mučenia alebo neľudského alebo 
b) ponižujúceho zaobchádzania alebo potrestania žiadateľa v krajine pôvodu alebo 
c) vážneho a individuálneho ohrozenia života občana alebo osoby z dôvodu nediskriminačného násilia v situáciách medzinárodného alebo vnútroštátneho ozbrojeného konfliktu.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 2
P: f	Na účely tohto zákona sa rozumie
f) vážnym bezprávím   
1. uloženie trestu smrti alebo jeho výkon,
2. mučenie alebo  neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trest, alebo
3. vážne a individuálne ohrozenie života alebo nedotknuteľnosti osoby z dôvodu svojvoľného násilia počas  medzinárodného alebo vnútroštátneho ozbrojeného konfliktu,
	Ú			
Č: 16
O: 1	Štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátneho občianstva prestane byť oprávnená na doplnkovú ochranu, ak prestali existovať okolnosti, ktoré viedli na priznanie postavenia doplnkovej ochrany alebo sa zmenili do takej miery, že  ochranu už viac nepožaduje.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 15b
O: 1
P: a	(1) Ministerstvo zruší doplnkovú ochranu, ak 
a)	okolnosti, na základe ktorých sa poskytla doplnková ochrana zanikli, alebo sa zmenili tak, že nie je potrebné ju ďalej poskytovať, 
	Ú			
Č: 16
O: 2	Pri uplatňovaní odseku 1, členské štáty zohľadňujú, či zmena okolností je takého závažného a nedočasného charakteru, že osoba oprávnená na doplnkovú ochranu už viac nečelí reálnemu riziku vážneho bezprávia.	N	

	§: 15b
O: 2	(2) Ministerstvo v konaní o zrušenie doplnkovej ochrany z dôvodu podľa odseku 1 písm. a) prihliadne na to, či zmena okolností je podstatná a nemá len dočasný charakter.	Ú			
Č: 17
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d
	Štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátneho občianstva je vylúčená z oprávnenia na doplnkovú ochranu tam, kde existujú vážne dôvody domnievať sa, že:
a) sa dopustila trestného činu proti mieru, vojnových zločinov alebo trestných činov proti ľudskosti podľa medzinárodných dokumentov obsahujúcich ustanovenia o takýchto trestných činoch;
b) sa dopustila závažného  trestného činu;
c) je vinná za činy, ktoré sú v rozpore s cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov, ako sú uvedené v preambule a článkoch 1 a 2 Charty Organizácie Spojených národov;
d) predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť alebo bezpečnosť členského štátu, v ktorom je prítomná.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 13c
O: 2

P: a

P: b

P: c

P: d

	
(2) Ministerstvo ďalej neposkytne doplnkovú ochranu, ak je dôvodné podozrenie, že žiadateľ 
a) sa dopustil trestného činu proti mieru, trestného činu vojnového alebo trestného činu proti ľudskosti podľa medzinárodných dokumentov2),

b) spáchal obzvlášť závažný zločin,7a)

c) je vinný za činy, ktoré sú v rozpore s cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov  2),

d)  predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť alebo bezpečnosť Slovenskej republiky.	Ú			
Č: 17
O: 2	Odsek 1 sa uplatňuje na osoby, ktoré podnecujú alebo sa inak podieľajú na páchaní trestných činov alebo činov uvedených v tomto dokumente.	N	
	§: 13c
O: 3	Ustanovenie odseku 2 sa vzťahuje aj na účastníkov činov uvedených v odseku 2  písm. a) až c) ako aj na osoby, ktoré sa na týchto činoch inak podieľali.	Ú			
Č: 17
O: 3	Členské štáty môžu vylúčiť štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osobu bez štátneho občianstva z oprávnenia na doplnkovú ochranu, ak  pred svojím vstupom do tohto členského štátu spáchal jeden alebo viacero trestných činov, mimo rozsahu odseku 1, ktoré by boli  postihnuteľné trestom odňatím slobody, ak by boli spáchané v dotknutom členskom štáte a ak opustil svoju krajinu pôvodu iba preto, aby sa vyhol sankciám vyplývajúcim z týchto trestných činov.	D	
	§: 13c
O: 4
P: c	(4) Ministerstvo ďalej neposkytne doplnkovú ochranu, ak žiadateľ
c) je dôvodne podozrivý, že pred vstupom na územie Slovenskej republiky spáchal iný čin ako je uvedený v odseku 2, ktorý je  podľa osobitného predpisu7a) trestným činom, za ktorý je možné uložiť trest odňatia slobody s dolnou hranicou trestnej sadzby najmenej päť rokov, pričom krajinu pôvodu opustil len z dôvodu, aby sa vyhol trestnému stíhaniu.	Ú			
Č: 18	Členské štáty priznajú postavenie doplnkovej ochrany štátnemu príslušníkovi tretej krajiny alebo osobe bez štátneho občianstva oprávnenej na doplnkovú ochranu v súlade s kapitolami II a V.	n.a.	Zákon č. 480/2002
Z. z.

	§: 13a	Ministerstvo poskytne doplnkovú ochranu žiadateľovi, ktorému neudelilo azyl, ak sú vážne dôvody domnievať sa, že by bol  v prípade návratu do krajiny pôvodu vystavený reálnej hrozbe vážneho bezprávia, ak tento zákon neustanovuje inak.	Ú			
Č: 19
O: 1	Pokiaľ ide o žiadosti o medzinárodnú ochranu podané po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, členské štáty zrušia, ukončia alebo odmietnu obnoviť postavenie doplnkovej ochrany štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva priznané vládnym, správnym, súdnym alebo kvázi súdnym orgánom, ak táto osoba prestala byť oprávnená na doplnkovú ochranu v súlade s článkom 16.	n.a.	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 15b
O: 1
P: a	(1) Ministerstvo zruší doplnkovú ochranu
a) ak okolnosti, na základe ktorých sa poskytla doplnková ochrana zanikli, alebo sa zmenili tak, že nie je potrebné ju ďalej poskytovať, 

	Ú			
Č: 19
O: 2	Členské štáty môžu zrušiť, ukončiť alebo odmietnuť obnoviť postavenie doplnkovej ochrany štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva priznané vládnym, správnym, súdnym alebo kvázi súdnym orgánom, ak potom, ako mu bolo priznané postavenie doplnkovej ochrany,  mal byť vylúčený z oprávnenia na doplnkovú ochranu v súlade s článkom 17 odsek 3	D	Zákon č. 480/2002
Z. z.
	§: 15b
O: 1
P: b

§: 13c
O: 4
P: c	(1) Ministerstvo zruší doplnkovú ochranu
b) z dôvodov podľa § 13c ods. 2 a 4 písm. c),

(4) Ministerstvo ďalej neposkytne doplnkovú ochranu, ak žiadateľ
c) je dôvodne podozrivý, že pred vstupom na územie Slovenskej republiky spáchal iný čin ako je uvedený v odseku 2, ktorý je  podľa osobitného predpisu7a) trestným činom, za ktorý je možné uložiť trest odňatia slobody s dolnou hranicou trestnej sadzby najmenej päť rokov, pričom krajinu pôvodu opustil len z dôvodu, aby sa vyhol trestnému stíhaniu.	Ú			
Č: 19
O: 3

P: a

P: b	Členské štáty zrušia, ukončia alebo odmietnu obnoviť postavenie doplnkovej ochrany štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva, ak:

a)      po priznaní postavenia doplnkovej ochrany mal byť vylúčený alebo je vylúčený z oprávnenia na doplnkovú ochranu  v súlade s článkom 17 odsek 1 a 

b) jeho skresľovanie alebo opomenutie skutočností, vrátane použitia falošných dokladov, boli rozhodujúce pre priznanie postavenia doplnkovej ochrany.	N	
	§: 15b
O: 1
P: b

§: 13c
O: 2

P: a

P: b
P: c

P: d

§: 15b
O: 1
P: c	1) Ministerstvo zruší doplnkovú ochranu
b) z dôvodov podľa § 13c ods. 2 a 4 písm. c),

(2) Ministerstvo ďalej neposkytne  doplnkovú ochranu, ak je dôvodné podozrenie, že žiadateľ 
a) sa dopustil trestného činu proti mieru, trestného činu vojnového alebo trestného činu proti ľudskosti podľa medzinárodných dokumentov obsahujúcich ustanovenia o týchto trestných činoch2),
b) spáchal obzvlášť závažný zločin,7a)
c) je vinný za činy, ktoré sú v rozpore s cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov  2),
d)  predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť alebo bezpečnosť Slovenskej republiky.

(1) Ministerstvo zruší doplnkovú ochranu
c) sa cudzincovi poskytla doplnková ochrana len na základe nepravdivých údajov alebo falšovaných dokladov alebo z dôvodu, že cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, zamlčal skutočnosti podstatné na spoľahlivé zistenie skutkového stavu veci,	Ú			
Č: 19
O: 4	Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny alebo osoby bez štátneho občianstva  v súlade s článkom 4 odsek 1 odhaliť všetky významné skutočnosti a poskytnúť všetku príslušnú dokumentáciu, ktorú má k dispozícii, členský štát, ktorý priznal postavenie doplnkovej ochrany, preukáže na individuálnom základe, že dotknutá osoba prestala byť oprávnená alebo nie je oprávnená na doplnkovú ochranu  v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku	N	
	§: 20
O: 4

§: 20
O: 3	(4) Ak ministerstvo rozhodne o neudelení azylu alebo o odňatí azylu, rozhodne tiež, či cudzincovi poskytne doplnkovú ochranu;  ak ministerstvo zamietne žiadosť ako zjavne neopodstatnenú, neposkytne doplnkovú ochranu, nepredĺži doplnkovú ochranu alebo zruší doplnkovú ochranu, vo výroku rozhodnutia uvedie, či existuje prekážka administratívneho vyhostenia podľa osobitného predpisu.9a) 

(3) Doplnková ochrana podľa § 13a a 13b sa poskytuje na jeden rok; po uplynutí jedného roka sa poskytovanie doplnkovej ochrany na žiadosť predĺži vždy o jeden rok, ak sú splnené podmienky uvedené v § 13a alebo § 13b a nie sú dôvody na jej neposkytnutie podľa § 13c ods. 2 až 4. Cudzinec je povinný podať žiadosť podľa predchádzajúcej vety najskôr 90 dní a najneskôr 60 dní pred uplynutím jednoročnej lehoty. Žiadosť sa podáva na úradnom tlačive, ktorého vzor je uvedený v prílohe č. 2a, osobne na policajnom útvare podľa miesta pobytu; vyplnenú žiadosť policajný útvar bezodkladne zašle ministerstvu. 	Ú			
Č: 20
O: 1	Touto kapitolou nie sú dotknuté práva stanovené v Ženevskom dohovore.	n.a.	
						
Č: 20
     O: 2	Táto kapitola sa uplatňuje na utečencov ako aj na osoby oprávnené na doplnkovú ochranu, pokiaľ sa neuviedlo inak.	n.a.	
						
Č: 20
O: 3	Pri vykonávaní tejto kapitoly, členské štáty zohľadňujú osobitnú situáciu zraniteľných osôb, ako sú neplnoleté osoby, neplnoleté osoby bez doprovodu, invalidné osoby, starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s neplnoletými deťmi a osoby, ktoré boli vystavené trýzneniu, znásilneniu alebo iným vážnym formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.

Zákon č. 195/1998 Z. z.

Zákon č. 576/2004 Z. z.

Zákon č. 599/2003 Z. z.					V aplikačnej praxi sa uplatňuje.	
Č: 20
O: 4	Odsek 3 sa uplatňuje iba na osoby považované za majúce osobitné potreby po individuálnom posúdení ich situácie.	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.

Zákon č. 195/1998 Z. z.

Zákon č. 576/2004 Z. z.

Zákon č. 599/2003 Z. z.					V aplikačnej praxi sa uplatňuje.	
Č: 20
O: 5	Pri vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, ktorá zahŕňa neplnoleté osoby, zohľadňujú sa predovšetkým maximálne záujmy detí.	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.

Zákon č. 36/2005 Z. z.					V aplikačnej praxi sa uplatňuje.	
Č: 20
O: 6	V rámci limitov stanovených Ženevským dohovorom, členské štáty môžu znížiť výhody tejto kapitoly, priznané utečencovi, ktorého postavenie utečenca bolo získané na základe činností vykonávaných s výlučným alebo hlavným cieľom vytvorenia potrebných podmienok pre uznanie za utečenca	D	

		

				
Č: 20
O: 7	V rámci limitov stanovených medzinárodnými záväzkami členských štátov, členské štáty môžu znížiť výhody tejto kapitoly, udelené osobe oprávnenej na doplnkovú ochranu, ktorej postavenie doplnkovej ochrany bolo získané na základe činností vykonávaných s výlučným alebo hlavným cieľom vytvorenia potrebných podmienok pre uznanie osoby za oprávnenú na doplnkovú ochranu	D	
						
Č: 21
O: 1	Členské štáty rešpektujú zásadu nevyhostenia v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami	N	Zákon č. 460/1992 Zb.

Zákon č. 48/2002 Z. z.

	Č: 1

§ 58
O: 1

O: 2

	Slovenská republika uznáva a dodržiava všeobecné pravidlá medzinárodného práva, medzinárodné zmluvy, ktorými je viazaná, a svoje ďalšie medzinárodné záväzky.
(1) Cudzinca nemožno administratívne vyhostiť do štátu, v ktorom by bol ohrozený jeho život z dôvodov jeho rasy, národnosti, náboženstva, príslušnosti k určitej sociálnej skupine alebo pre politické presvedčenie, alebo v ktorom by mu hrozilo mučenie, kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie, alebo trest. Rovnako nemožno cudzinca administratívne vyhostiť do štátu, v ktorom mu bol uložený trest smrti alebo je predpoklad, že v prebiehajúcom trestnom konaní mu takýto trest môže byť uložený.
(2)  Cudzinca nemožno administratívne vyhostiť do štátu, v ktorom by bola ohrozená jeho sloboda z dôvodov jeho rasy, národnosti, náboženstva, príslušnosti k určitej sociálnej skupine alebo pre politické presvedčenie; to neplatí, ak cudzinec svojím konaním ohrozuje bezpečnosť štátu, alebo ak bol odsúdený za obzvlášť závažný trestný čin 21) a predstavuje nebezpečenstvo pre Slovenskú republiku.
			V aplikačnej praxi sa uplatňuje.	
Č: 21
O: 2

P: a

P: b	Tam, kde to nie je zakázané medzinárodnými záväzkami uvedenými v odseku 1, členské štáty môžu vyhostiť utečenca bez ohľadu na to, či je alebo nie je oficiálne uznaný, ak:

a) existujú primerané dôvody pre to, aby bol považovaný za nebezpečenstvo pre bezpečnosť členského štátu, v ktorom je prítomný, alebo
b) potom, ako bol odsúdený právoplatným rozsudkom za obzvlášť nebezpečný trestný čin, predstavuje nebezpečenstvo pre spoločnosť tohto členského štátu	D	
						
Č: 21
O: 3	Členské štáty môžu zrušiť, ukončiť alebo odmietnuť obnoviť alebo udeliť povolenie k pobytu utečencovi, na ktorého sa uplatňuje odsek 2	D	
						
Č: 22	Členské štáty zabezpečia osobám uznaným za také, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, čo možno najskôr potom, ako im bolo udelené postavenie príslušnej ochrany, prístup k informáciám v jazyku, ktorému pravdepodobne rozumejú, o právach a povinnostiach týkajúcich sa tohto postavenia	N	Zákon č. 480/2002 Z. z.

	§: 27
O: 2

§: 27c
O: 1	(2) Ministerstvo zabezpečí oboznámenie azylanta o jeho právach a povinnostiach, ktoré súvisia s udelením azylu v jazyku, o ktorom sa predpokladá, že mu rozumie.

(1) Ministerstvo zabezpečí oboznámenie cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, o jeho právach a povinnostiach súvisiacich s poskytovaním doplnkovej ochrany, v jazyku, o ktorom sa predpokladá, že mu rozumie.
	Ú			
Č: 23
O: 1	Členské štáty zaistia, aby sa zachovala celistvosť rodiny	N	Zákon č. 480/2002 Z. z.
	§ 10
O: 1
P: a

P: b

P: c

O: 2

O: 3

O: 4

§: 13b
O: 1

P: a

P: b

P: c

O: 2

O: 3

	(1) Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny udelí azyl
a) manželovi azylanta, ak manželstvo  trvá a trvalo aj v čase, keď azylant odišiel z krajiny pôvodu  a azylant so zlúčením vopred písomne súhlasí,
b) slobodným deťom  azylanta alebo osoby  podľa písmena a)  do 18 rokov ich veku alebo
c) rodičom slobodného  azylanta mladšieho ako 18  rokov, ak s tým
azylant vopred písomne súhlasí.
(2) Žiadatelia uvedení v odseku 1  sa počas konania o udelenie
azylu musia zdržiavať na území Slovenskej republiky.
(3) Ministerstvo udelí azyl osobám uvedeným v odseku 1, len ak ide o zlúčenie rodiny s  azylantom, ktorému bol azyl udelený podľa
§ 8.
(4) Ministerstvo udelí azyl aj dieťaťu narodenému azylantke na území  Slovenskej republiky,  ak  je  splnená povinnosť  podľa § 4
(1) Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny poskytne doplnkovú ochranu, ak tento zákon neustanovuje inak,
a) manželovi cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, ak manželstvo trvá a trvalo aj v čase, keď cudzinec odišiel z krajiny pôvodu a tento cudzinec so zlúčením  vopred písomne súhlasí,
b) slobodným deťom cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a alebo osoby podľa písmena a) do 18 rokov ich veku alebo
c) rodičom slobodného cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, mladšieho ako 18 rokov.
(2) Žiadatelia uvedení v odseku 1 sa počas konania o udelenie azylu musia zdržiavať na území Slovenskej republiky. 

(3) Ministerstvo poskytne doplnkovú ochranu aj dieťaťu narodenému na území Slovenskej republiky cudzinke, ktorej sa poskytla doplnková ochrana, ak je splnená povinnosť podľa § 4 ods. 5.
	Ú			
Č: 23
O: 2	Členské štáty zaistia, aby rodinní príslušníci príjemcu postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany, ktorí nie sú jednotlivo oprávnení na takéto postavenie, boli oprávnení požadovať výhody uvedené v článkoch 24 až 34 v súlade s vnútroštátnymi postupmi a pokiaľ je to zlučiteľné s ich osobným právnym postavením rodinného príslušníka.

Pokiaľ ide o rodinných príslušníkov príjemcov postavenia doplnkovej ochrany, členské štáty môžu definovať podmienky uplatniteľné na takéto výhody.
 
V týchto prípadoch, členské štáty zaistia, aby akékoľvek výhody poskytovali záruku primeranej životnej úrovne.	N		§: 10
O: 1
P: a

P: b

P: c

§: 13b
O: 1

P: a

P: b

P: c	(1) Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny udelí azyl
a) manželovi azylanta, ak manželstvo trvá a trvalo aj v čase, keď azylant odišiel z krajiny pôvodu a azylant so zlúčením vopred písomne súhlasí, 
b) slobodným deťom azylanta alebo osoby podľa písmena a) do 18 rokov ich veku alebo
c) rodičom slobodného azylanta mladšieho ako 18 rokov, ak s tým azylant vopred písomne súhlasí.

Ministerstvo na účel zlúčenia rodiny poskytne doplnkovú ochranu, ak tento zákon neustanovuje inak,  
a)manželovi cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, ak manželstvo trvá a trvalo aj v čase, keď cudzinec odišiel z krajiny pôvodu a tento cudzinec so zlúčením  vopred písomne súhlasí,
b) slobodným deťom cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, alebo osoby podľa písmena a) do 18 rokov ich veku alebo
c) rodičom slobodného cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana podľa § 13a, mladšieho ako 18 rokov.
	Ú			
Č: 23
O: 3	Odseky 1 a 2 nie sú uplatniteľné tam, kde rodinný príslušník je alebo by bol vylúčený z postavenia utečenca alebo postavenia doplnkovej ochrany podľa kapitol III a V.	n.a.							
Č: 23
O: 4	Bez ohľadu na odseky 1 a 2, členské štáty môžu odmietnuť, znížiť alebo stiahnuť výhody uvedené v tomto dokumente z dôvodov vnútornej bezpečnosti alebo verejného poriadku	D	
						
Č: 23
O: 5	Členské štáty môžu rozhodnúť, že tento článok sa uplatňuje tiež na ostatných blízkych príbuzných, ktorí žijú  spolu ako súčasť rodiny v čase opustenia krajiny pôvodu a ktorí boli v tomto čase celkom alebo podstatne závislí od príjemcu postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany.	D	

				
Č: 24
O: 1	Bezodkladne ak je to možné po udelení ich postavenia, členské štáty vydajú príjemcom postavenia utečenca povolenie  na pobyt, ktoré musí byť platné minimálne tri roky a obnoviteľné, pokiaľ nevyžadujú inak závažné dôvody vnútornej bezpečnosti alebo verejného poriadku a bez toho, aby bol dotknutý článok 21 odsek 3.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 odsek 1, povolenie na pobyt, ktoré má byť vydané rodinným príslušníkom príjemcov postavenia utečenca, môže byť platné maximálne tri roky a môže byť obnoviteľné.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 20
O: 2

§: 24
O: 1
O: 2	(2) Azyl podľa § 8 a 9 sa udeľuje na dobu neurčitú.  Azyl podľa § 10 sa  prvýkrát udeľuje na tri roky; po uplynutí troch rokov sa azyl na žiadosť udelí na dobu neurčitú, ak sú splnené podmienky uvedené v § 10 a nie sú dôvody na jeho neudelenie podľa § 13 ods. 1 až 4. Cudzinec je povinný podať žiadosť podľa predchádzajúcej vety najskôr 90 dní a najneskôr 60 dní pred uplynutím trojročnej lehoty. Žiadosť sa podáva na úradnom tlačive, ktorého vzor je uvedený v prílohe č. 2a, osobne na policajnom útvare podľa miesta pobytu; vyplnenú žiadosť policajný útvar bezodkladne zašle ministerstvu. 

(1) Azylant je oprávnený na trvalý pobyt na území  Slovenskej republiky.
(2) Azylantovi vydá policajný útvar doklad o pobyte, do ktorého sa zapisuje meno, priezvisko, pohlavie, dátum a miesto narodenia, štátna príslušnosť, druh pobytu a označenie účelu pobytu „Azylant“; doba platnosti dokladu o pobyte je najviac päť rokov. Po uplynutí doby platnosti dokladu o pobyte alebo v prípade udelenia azylu na dobu neurčitú policajný útvar vydá azylantovi nový doklad o pobyte s dobou platnosti najviac päť rokov.	Ú			
Č: 24
O: 2	Akonáhle je to možné po udelení ich postavenia, členské štáty vydajú príjemcom postavenia doplnkovej ochrany povolenie na pobyt, ktoré musí byť platné minimálne jeden rok a obnoviteľné, pokiaľ nevyžadujú inak závažné dôvody vnútornej bezpečnosti alebo verejného poriadku	N		§: 20
O: 3

§: 27a
O: 1

O: 2	(3) Doplnková ochrana podľa § 13a a 13b sa poskytuje na jeden rok; po uplynutí jedného roka sa poskytovanie doplnkovej ochrany na žiadosť predĺži vždy o jeden rok, ak sú splnené podmienky uvedené v § 13a alebo § 13b a nie sú dôvody na jej neposkytnutie podľa § 13c ods. 2 až 4. Cudzinec je povinný podať žiadosť podľa predchádzajúcej vety najskôr 90 dní a najneskôr 60 dní pred uplynutím jednoročnej lehoty. Žiadosť sa podáva na úradnom tlačive, ktorého vzor je uvedený v prílohe č. 2a, osobne na policajnom útvare podľa miesta pobytu; vyplnenú žiadosť policajný útvar bezodkladne zašle ministerstvu..

(1) Cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, je počas jej poskytovania oprávnený na prechodný pobyt na území Slovenskej republiky.
(2) Cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, vydá policajný útvar doklad o pobyte, do ktorého sa zapisuje meno, priezvisko, pohlavie, dátum a miesto narodenia, štátna príslušnosť, druh pobytu a označenie účelu pobytu „Doplnková ochrana“; doba platnosti dokladu o pobyte je najviac jeden rok. Po uplynutí doby platnosti alebo v prípade predĺženia poskytovania doplnkovej ochrany podľa § 20 ods. 3 policajný útvar vydá cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, nový doklad o pobyte s dobou platnosti najviac jeden rok.   
	Ú			
Č: 25
O: 1	Členské štáty vydajú príjemcom postavenia utečenca cestovné doklady vo forme uvedenej v prílohe k Ženevskému dohovoru na účel cestovania mimo ich územia, pokiaľ nevyžadujú inak závažné dôvody vnútornej bezpečnosti alebo verejného poriadku	N	Zákon č. 381/1997 Z. z.	§: 10
P: a	Cestovný doklad cudzinca vydáva s platnosťou na dva roky príslušný útvar Policajného zboru osobe

b) ktorej bolo priznané postavenie utečenca na území Slovenskej republiky.2b) 
 2b) Čl. 28 Dohovoru o právnom postavení utečencov (oznámenie č. 319/1996 Z. z.).	Ú			
Č: 25
O: 2	Členské štáty vydajú príjemcom postavenia doplnkovej ochrany, ktorí nie sú oprávnení získať národný pas, dokumenty, ktoré im umožnia cestovať aspoň, keď vznikajú vážne humanitárne dôvody, ktoré vyžadujú ich prítomnosť v inom štáte, pokiaľ nevyžadujú inak závažné dôvody vnútroštátnej bezpečnosti alebo verejného poriadku	N	Zákon č. 48/2002 Z. z.
	§: 47
O: 1
V: 2

§: 47
O: 2

P: d
	(1) Ak ide o cudzinca podľa odseku 2 písm. d), je cudzinecký pas tiež dokladom oprávňujúcim cudzinca na vycestovanie zo Slovenskej republiky a návrat do Slovenskej republiky.
(2) Cudzinecký pas vydá policajný útvar cudzincovi, ktorý nemá vlastný cestovný doklad a ktorý nemožno zabezpečiť ani prostredníctvom zastupiteľského úradu štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, a
d) ktorému sa poskytla doplnková ochrana.	Ú			
Č: 26
O: 1 	Členské štáty povolia príjemcom postavenia utečenca, aby  mohli aktívne  vykonávať činnosti ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba podľa pravidiel všeobecne uplatniteľných na povolanie alebo štátnu službu, bezprostredne po udelení postavenia utečenca.	N	Zákon č. 5/2004 Z. z.

Zákon č. 552/2003 Z. z.
	§: 22
O: 7

P: e

§22
O: 5

P: f

§: 1

§: 3
O: 1

(7) Povolenie na zamestnanie sa nevyžaduje u cudzinca
e) ktorému bol udelený azyl,

(5) Úrad udelí povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce cudzincovi,
 f)  ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana23),“.

(1) Tento zákon upravuje práva a povinnosti zamestnancov a zamestnávateľov pri výkone práce vo verejnom záujme.
(2) Tento zákon sa vzťahuje na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme k zamestnávateľom, ktorými sú
a) štátne orgány, obce, vyššie územné celky a právnické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, 
b) právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, obcou alebo vyšším územným celkom podľa osobitného zákona, 1)
c) právnické osoby založené štátnym orgánom, Fondom národného majetku Slovenskej republiky, obcou alebo vyšším územným celkom, ak majetková účasť alebo súčet majetkovej účasti štátu, Fondu národného majetku Slovenskej republiky, obce alebo vyššieho územného celku je viac ako 67 %, 
d) iné právnické osoby založené štátnym orgánom, obcou alebo vyšším územným celkom, u ktorých väčšinu členov riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov navrhuje štátny orgán, obec alebo vyšší územný celok.
(3) Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov právnickej osoby podľa odseku 2 písm. c) sa nevzťahujú ustanovenia tohto zákona, ak majetková účasť alebo súčet majetkovej účasti štátu, Fondu národného majetku Slovenskej republiky, obce alebo vyššieho územného celku sa zníži pod úroveň 67 %, a to odo dňa prevodu majetkovej účasti.
(4) Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme sa vzťahuje Zákonník práce, ak tento zákon alebo osobitný predpis2) neustanovuje inak. Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme sú pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone verejnej služby podľa § 3 ods. 1 Zákonníka práce.
(5) Tento zákon sa nevzťahuje na zamestnancov, ktorí vykonávajú pracovné činnosti remeselné, manuálne alebo manipulačné s prevahou fyzickej práce.

(1) Zamestnancom podľa tohto zákona sa môže stať fyzická osoba, ktorá
a) má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, 
b) je bezúhonná, 
c) spĺňa kvalifikačné predpoklady a osobitné kvalifikačné predpoklady, ak to vyžaduje osobitný predpis, 4)
d) má zdravotnú spôsobilosť na prácu, ktorú má vykonávať, ak to vyžaduje osobitný predpis, 5)
e) bola zvolená alebo vymenovaná, ak osobitný predpis6) voľbu alebo vymenovanie ustanovuje ako predpoklad vykonávania práce vo verejnom záujme, 
f) spĺňa predpoklady na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami podľa osobitného predpisu, 7) ak sa na dohodnutú prácu vyžadujú, a
g) má poverenie podľa vnútorných predpisov príslušnej cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, 8) ak vyučuje náboženstvo.
	Ú			
Č: 26
O: 2	Členské štáty zaistia, aby sa príjemcom postavenia utečenca ponúkali činnosti ako možnosti vzdelávania týkajúce sa zamestnania pre dospelých, odborné školenia a praktické skúsenosti na pracovisku za rovnakých podmienok ako štátnym príslušníkom	N	Zákon č. 5/2004 Z. z.	§ :32
O: 7	
(7) Príslušný úrad pre cudzinca, ktorému bol udelený azyl alebo ktorému sa poskytlo dočasné útočisko, je úrad, v ktorého územnom obvode má cudzinec miesto pobytu.
	Ú

			
Č: 26
O: 3	Členské štáty povolia príjemcom postavenia doplnkovej ochrany, aby  mohli aktívne  vykonávať činnosti ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba podľa pravidiel všeobecne uplatniteľných na povolanie alebo štátnu službu, bezprostredne po udelení postavenia doplnkovej ochrany. Môže sa zohľadniť situácia na trhu práce v členskom štáte vrátane prípadnej prioritizácie prístupu k zamestnaniu na obmedzené časové obdobie, ktorá má byť určená v súlade s vnútroštátnym právom. Členské štáty zaistia, aby príjemca postavenia doplnkovej ochrany mal prístup k pracovnému miestu, na ktoré tento príjemca dostal ponuku v súlade s vnútroštátnymi pravidlami o prioritizácii na trhu práce.	N	Zákon č. 5/2004 Z. z.

Zákon č. 552/2003 Z. z.

	§: 22
O: 5

P: f

§: 1

§: 3
O:1	(5) Úrad udelí povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce cudzincovi,
g) ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana23),“.

(1) Tento zákon upravuje práva a povinnosti zamestnancov a zamestnávateľov pri výkone práce vo verejnom záujme.
(2) Tento zákon sa vzťahuje na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme k zamestnávateľom, ktorými sú
a) štátne orgány, obce, vyššie územné celky a právnické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, 
b) právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, obcou alebo vyšším územným celkom podľa osobitného zákona, 1)
c) právnické osoby založené štátnym orgánom, Fondom národného majetku Slovenskej republiky, obcou alebo vyšším územným celkom, ak majetková účasť alebo súčet majetkovej účasti štátu, Fondu národného majetku Slovenskej republiky, obce alebo vyššieho územného celku je viac ako 67 %, 
d) iné právnické osoby založené štátnym orgánom, obcou alebo vyšším územným celkom, u ktorých väčšinu členov riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov navrhuje štátny orgán, obec alebo vyšší územný celok.
(3) Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov právnickej osoby podľa odseku 2 písm. c) sa nevzťahujú ustanovenia tohto zákona, ak majetková účasť alebo súčet majetkovej účasti štátu, Fondu národného majetku Slovenskej republiky, obce alebo vyššieho územného celku sa zníži pod úroveň 67 %, a to odo dňa prevodu majetkovej účasti.
(4) Na pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme sa vzťahuje Zákonník práce, ak tento zákon alebo osobitný predpis2) neustanovuje inak. Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme sú pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri výkone verejnej služby podľa § 3 ods. 1 Zákonníka práce.
(5) Tento zákon sa nevzťahuje na zamestnancov, ktorí vykonávajú pracovné činnosti remeselné, manuálne alebo manipulačné s prevahou fyzickej práce.

(1) Zamestnancom podľa tohto zákona sa môže stať fyzická osoba, ktorá
a) má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, 
b) je bezúhonná, 
c) spĺňa kvalifikačné predpoklady a osobitné kvalifikačné predpoklady, ak to vyžaduje osobitný predpis, 4)
d) má zdravotnú spôsobilosť na prácu, ktorú má vykonávať, ak to vyžaduje osobitný predpis, 5)
e) bola zvolená alebo vymenovaná, ak osobitný predpis6) voľbu alebo vymenovanie ustanovuje ako predpoklad vykonávania práce vo verejnom záujme, 
f) spĺňa predpoklady na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami podľa osobitného predpisu, 7) ak sa na dohodnutú prácu vyžadujú, a
g) má poverenie podľa vnútorných predpisov príslušnej cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, 8) ak vyučuje náboženstvo.	Ú			
Č: 26
O: 4	Členské štáty zaistia, aby príjemcovia postavenia doplnkovej ochrany mali prístup k činnostiam takým ako sú možnosti vzdelávania týkajúce sa zamestnania pre dospelých, odborné školenia a praktické skúsenosti na pracovisku za podmienok, o ktorých majú rozhodnúť členské štáty.	D	Zákon č. 5/2004 Z. z.

Zákon č. 386/1997 Z. z.	§: 32
O: 7

§ 1
O: 2	(7) Príslušný úrad pre cudzinca, ktorému bol udelený azyl alebo ktorému sa poskytlo dočasné útočisko, je úrad, v ktorého územnom obvode má cudzinec miesto pobytu.
2) Každý, kto prejaví záujem o ďalšie vzdelávanie, má právo vzdelávať sa v každom veku svojho života podľa podmienok ustanovených týmto zákonom a podľa svojich schopností a záujmov.
	Ú			
Č: 26
O: 5	Uplatňuje sa právo platné v členských štátoch uplatniteľné na odmeňovanie, prístup k systémom sociálneho zabezpečenia pokiaľ ide o  činnosti ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba a iné podmienky zamestnania.	N	Zákon č. 311/2001 Z. z.

Zákon č. 553/2003 Z. z.

Zákon č. 461/2003
Z. z.			Ú		Uplatňuje sa v aplikačnej praxi. Právne predpisy uvedené v stĺpci 4 sa uplatňujú i pre osoby, ktorým bolo udelené postavenie utečenca alebo doplnkovej ochrany	
Č: 27
O: 1	Členské štáty poskytnú prístup k vzdelávaciemu systému všetkým neplnoletým osobám, ktorým bolo udelené postavenie utečenca alebo doplnkovej ochrany, za rovnakých podmienok ako štátnym príslušníkom	N	Zákon  č. 29/1984 Z. z.

Návrh	§: 34a
O:1

P: a

P: b

O: 2

O: 3

§: 147
O: 1
P: a

P: b

P: c
P: d

P: e

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

O: 8	1) Deťmi cudzincov na účely tohto zákona sú deti

a) osôb, ktoré sú občanmi iného štátu alebo osôb bez štátnej príslušnosti, s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky, 
b) azylantov, žiadateľov o udelenie azylu na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu, 
c) zahraničných Slovákov.

(2) Deťom cudzincov s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky a deťom azylantov a žiadateľov o udelenie azylu sa poskytuje výchova a vzdelávanie v základných školách a v stredných školách za tých istých podmienok ako občanom Slovenskej republiky.
(3) Pre zaradenie detí cudzincov do výchovno-vzdelávacieho procesu v základných školách a v stredných školách na odstránenie jazykových bariér sa organizujú základné a rozširujúce jazykové kurzy štátneho jazyka.

(1)Deťmi cudzincov sú na účely tohto zákona deti
a)	osôb, ktoré sú občanmi iného štátu alebo osôb bez štátnej príslušnosti, s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky,95)
b)	žiadateľov o udelenie azylu na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu,96)
c)	zahraničných Slovákov,
d)	ako žiadatelia o azyl alebo o doplnkovú ochranu podľa osobitného predpisu,97)
e)	ako cudzinci, ktoré sa nachádzajú na území Slovenskej republiky bez sprievodu zákonného zástupcu.

(2) Deťom cudzincov s povoleným pobytom na území Slovenskej republiky a deťom žiadateľov o udelenie azylu 98) a zahraničných Slovákov sa poskytuje výchova a vzdelávanie, ubytovanie a stravovanie v školách podľa tohto zákona za tých istých podmienok ako občanom Slovenskej republiky.

(3) Pre zaradenie detí cudzincov do výchovno-vzdelávacieho procesu v základných školách a v stredných školách na odstránenie jazykových bariér sa organizujú základné a rozširujúce jazykové kurzy štátneho jazyka.

(4) Deti žiadateľov o udelenie azylu, deti azylantov, deti cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana96) zaraďuje do príslušného ročníka riaditeľ školy po zistení úrovne ich doterajšieho vzdelania a ovládania štátneho jazyka najneskôr do troch mesiacov od začatia konania o udelenie azylu, deti odídencov96) najneskôr do troch mesiacov od začatia konania o poskytnutie dočasného útočiska. Z dôvodu nedostatočného ovládania štátneho jazyka školy je možné dieťa podmienečne zaradiť do príslušného ročníka podľa veku a to najviac na jeden školský rok.

(5) Pre deti žiadateľov o udelenie azylu v azylových zariadeniach, ktorých školská dochádzka podľa zákonov Slovenskej republiky je povinná, kurzy základov slovenského jazyka odborne a finančne zabezpečuje ministerstvo vnútra.

(6) Jazykové kurzy pre deti cudzincov môže organizovať aj iná právnická osoba alebo fyzická osoba po získaní akreditácie.99)

(7) Pre deti cudzincov s registrovaným pobytom na území Slovenskej republiky možno zriaďovať iné ako štátne školy a zabezpečovať výchovu a vzdelávanie aj v inom ako štátnom jazyku za finančnú úhradu.

(8) Odseky 2 až 7 sa primerane vzťahujú na osoby, ktoré majú priznané postavenie osoby podľa odseku 1.
	Ú			
Č: 27
O: 2	Členské štáty umožnia dospelým, ktorým bolo udelené postavenie utečenca alebo doplnkovej ochrany prístup k všeobecnému vzdelávaciemu systému, ďalšiemu školeniu alebo preškoleniu, za rovnakých podmienok ako štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí majú legálny trvalý pobyt.	N	Zákon č. 386/1997 Z. z.	§: 1
O: 2

§: 3
P: a

P: b

P: c	2) Každý, kto prejaví záujem o ďalšie vzdelávanie, má právo vzdelávať sa v každom veku svojho života podľa podmienok ustanovených týmto zákonom a podľa svojich schopností a záujmov.

Ďalšie vzdelávanie sa uskutočňuje ako
a) vzdelávanie, ktorým sa jeho účastník pripravuje na získanie stupňa vzdelania; získanie vzdelania príslušného stupňa a vydávanie dokladov o získanom stupni vzdelania je v kompetencii základných škôl, stredných škôl a vysokých škôl podľa osobitných predpisov, 3)
b) odborné vzdelávanie a príprava, ktoré účastníkovi umožňuje rozširovať, prehlbovať alebo obnovovať si vedomosti a zručnosti, získať spôsobilosť na vykonávanie činnosti; za odborné vzdelávanie sa považuje aj rekvalifikácia podľa osobitného predpisu; /4/ osvedčenie o získanom vzdelaní jeho absolventom vydávajú ustanovizne ďalšieho vzdelávania akreditované podľa tohto zákona, 
c) záujmové vzdelávanie, občianske vzdelávanie a iné vzdelávanie, ktoré umožňuje účastníkovi uspokojiť jeho záujmy a zapojiť sa do života občianskej spoločnosti; osvedčenie o absolvovaní vzdelávania jeho absolventom vydáva ustanovizeň ďalšieho vzdelávania, ktorá uskutočňuje vzdelávaciu aktivitu.

3) Zákon č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov.
Zákon č. 172/1990 Zb. o vysokých školách v znení neskorších predpisov. 
4) § 80 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti. 
	Ú			
Č: 27
O: 3	Členské štáty zaistia rovnaké zaobchádzanie medzi príjemcami postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany a štátnymi príslušníkmi v súvislosti s existujúcimi postupmi uznávania zahraničných diplomov, osvedčení a iného dôkazu o oficiálnych kvalifikáciách.	N	Zákon č. 131/2002 Z. z.

Zákon č. 596/2003 Z. z.
	§: 106
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

O: 8

§: 31
O: 1

O: 2

O: 3

§: 32
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6
	(1) Na účely tohto zákona sa pod pojmom uznávanie dokladov o vzdelaní rozumie uznanie dokladu o vzdelaní vydaného zahraničnou vysokou školou alebo iným na to oprávneným orgánom podľa právnych predpisov príslušného štátu (ďalej len "doklad o vzdelaní vydaný zahraničnou vysokou školou") za rovnocenný s dokladom o vzdelaní vydaným vysokou školou v Slovenskej republike.
(2) O uznaní dokladov o vzdelaní rozhoduje:
a) vysoká škola v Slovenskej republike uskutočňujúca študijné programy v rovnakých alebo príbuzných študijných odboroch, ako sú uvedené na predloženom doklade o vzdelaní. Ak sa obsah štúdia iba čiastočne zhoduje, môže vysoká škola žiadateľovi o uznanie predpísať vykonanie doplňujúcich skúšok, prípadne aj dopracovanie a obhajobu bakalárskej, diplomovej, rigoróznej alebo dizertačnej práce. Vysoká škola rozhoduje o uznaní dokladov o vzdelaní na účely výkonu regulovaných povolaní v Slovenskej republike, ak 
1. ide o uznanie dokladov, ktoré boli vydané mimo členských štátov, 
2. ide o uznanie dokladov o vzdelaní, ktoré boli vydané v členských štátoch, ak o ich uznanie žiadajú osoby, ktoré nie sú občanmi členských štátov, okrem tých osôb, ktoré sú rodinnými príslušníkmi občanov členských štátov, 49a)
b) ministerstvo, ak v Slovenskej republike nie je vysoká škola, ktorá uskutočňuje študijné programy v rovnakých alebo príbuzných študijných odboroch, ako sú uvedené v predloženom doklade.
(3) Doklady o vzdelaní vydané zahraničnou vysokou školou alebo inými na to oprávnenými orgánmi štátu, ak s týmto štátom Slovenská republika uzavrela medzinárodnú dohodu o vzájomnom uznávaní a rovnocennosti dokladov o vzdelaní, sú rovnocenné s dokladmi o vzdelaní vydanými vysokou školou v Slovenskej republike vtedy, keď sú príslušné doklady súčasťou dohody. Rozhodnutie o rovnocennosti dokladov o vzdelaní vydáva ministerstvo. Rozhodnutia podľa tohto odseku sa týkajú uznávania na akademické účely.
(4) Doklad o udelení akademického titulu na základe obhajoby dizertačnej práce podľa § 54 ods. 21 vydaný zahraničnou vysokou školou je rovnocenný s dokladom o udelení akademického titulu PhD. vydaným vysokou školou v Slovenskej republike.
(5) Podrobnosti o postupe pri uznávaní dokladov o vzdelaní podľa tohto paragrafu ustanovuje všeobecne záväzný predpis, ktorý vydá ministerstvo.
(6) Lehota na vydanie rozhodnutia podľa odseku 2 a 3 je tri mesiace od predloženia potrebných dokladov.
(7) Zamietavé rozhodnutie vydané podľa odseku 2 a 3 je potrebné odôvodniť.
(8) Žiadateľ sa môže proti rozhodnutiu podľa odseku 2 a 3 odvolať v lehote 30 dní na orgáne, ktorý rozhodnutie vydal. O odvolaní rozhoduje ministerstvo v lehote 30 dní od jeho doručenia.

(1) Doklad o vzdelaní vydaný zahraničnou školou štátu, s ktorým bola uzavretá zmluva o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní, ktorou je Slovenská republika viazaná, sa uznáva za rovnocenný bez nostrifikácie.
(2) Absolvent zahraničnej školy požiada krajský školský úrad príslušný podľa miesta jeho pobytu o vydanie potvrdenia o rovnocennosti dokladu o vzdelaní. K žiadosti priloží doklad uvedený v § 32 ods. 4 písm. a) preložený do slovenského jazyka a overený podľa § 32 ods. 6.
(3) Krajský školský úrad do 15 dní od doručenia žiadosti vydá potvrdenie, v ktorom uvedie, s akým dokladom o vzdelaní je predložený doklad rovnocenný.
(1) Nostrifikácia je uznanie platnosti dokladu o maturitnej skúške, záverečnej skúške, absolutóriu alebo o inej odbornej skúške alebo uznanie platnosti záverečného vysvedčenia vydaného zahraničnou školou v Slovenskej republike.
(2) Nostrifikovať možno iba doklad o ukončenom vzdelaní.
(3) Nostrifikuje sa doklad o vzdelaní vydaný zahraničnou školou, ktorá svojím zameraním a obsahom vyučovania je porovnateľná so základnou školou alebo zodpovedá štúdiu rovnakého alebo príbuzného študijného alebo učebného odboru na strednej škole.
(4) Absolvent zahraničnej školy k žiadosti o nostrifikáciu dokladu o ukončenom vzdelaní pripojí
a) overenú kópiu dokladu o ukončení základnej školy, ak ide o nostrifikáciu dokladu o jej ukončení, o maturitnej skúške alebo záverečnej skúške alebo o absolutóriu, alebo o inej obdobnej skúške, 
b) ak z dokladu uvedeného pod písm. a) priamo nevyplýva úspešné ukončenie celého štúdia, overený zoznam predmetov s uvedením počtu ich vyučovacích hodín v jednotlivých ročníkoch štúdia (učebný plán štúdia), 
c) potvrdenie zahraničnej školy o rozsahu praktického vyučovania, ak je profilujúcou zložkou vzdelania a nie je uvedené v učebnom pláne štúdia.
(5) K žiadosti o nostrifikáciu sa ďalej pripojí overený preklad dokladu o vzdelaní vydaného zahraničnou školou a dokladov uvedených v odseku 4 vydaných zahraničnou školou do slovenského jazyka.
(6) Pravosť podpisov a odtlačku pečiatky školy na origináloch dokladov uvedených v odseku 4 písm. a) musí byť overená orgánom štátu príslušným na jeho overenie alebo notárstvom v príslušnom štáte s odtlačkom pečiatky zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v tomto štáte, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak. 
(7) Príslušný krajský školský úrad vo veciach rozhodovania o rovnocennosti dokladov o vzdelaní občanov členských štátov Európskej únie na účely regulovaných povolaní a regulovaných odborných činností rozhodne až po posúdení ministerstvom.77)

(1) Doplňovacou skúškou sa overujú vedomosti a zručnosti absolventa z predmetov alebo ich častí, ak z nich absolvent nebol na zahraničnej škole klasifikovaný a majú priamy vzťah k profilu absolventa, študijnému alebo učebnému odboru, ak
a) štúdium na zahraničnej škole iba čiastočne zodpovedá obsahu vyučovania na základnej škole alebo štúdiu v príbuznom študijnom alebo učebnom odbore na strednej škole, 
b) absolvent nepripojil doklady uvedené v § 32 ods. 4 písm. b) a c).
(2) Absolvent, ktorý nie je štátnym občanom Slovenskej republiky, nekoná doplňovaciu skúšku zo slovenského jazyka a literatúry.
(3) Krajský školský úrad určí základnú školu alebo strednú školu, v ktorej absolvent vykoná doplňovaciu skúšku, obsah a termín skúšky; ak ide o školy, ktorých nie je zriaďovateľom, spolupracuje so zriaďovateľmi týchto škôl.
(4) Doplňovacia skúška sa koná pred skúšobnou komisiou. Komisia má najmenej troch členov. Predsedu a ďalších členov komisie vymenúva prednosta krajského školského úradu.
(5) O výsledku doplňovacej skúšky rozhoduje komisia hlasovaním. Pri rovnosti hlasov rozhoduje hlas predsedu komisie.
(6) O doplňovacej skúške komisia vyhotoví protokol.	Ú			
Č: 28
O: 1	Členské štáty zaistia, aby príjemcovia postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany získali v členských štátoch, ktoré im udelili takéto postavenie, potrebnú sociálnu pomoc, ako je poskytovaná štátnym príslušníkom tomto členského štátu.	N	Zákon č. 195/1998 Z. z.

Zákon č. 599/2003
Z. z.	§: 4

P: b

§: 3	Účastníci právnych vzťahov sociálnej pomoci sú:
b) cudzinec,1) osoba bez štátnej príslušnosti, azylant,2) cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, 2)  odídenec, 2) zahraničný Slovák, 3) ak sa im neposkytuje pomoc podľa osobitných predpisov4) alebo medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná,
Na účely zabezpečenia základných životných podmienok a pomoci v hmotnej núdzi rovnaké postavenie ako občan má aj cudzinec, osoba bez štátnej príslušnosti, azylant, cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, odídenec s pobytom na území Slovenskej republiky na základe povolenia príslušného orgánu a zahraničný Slovák s pobytom na území Slovenskej republiky, ak sa im pomoc neposkytuje podľa osobitných predpisov alebo podľa medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná.	Ú			
Č: 28
O: 2	Výnimkou zo všeobecného pravidla stanoveného v odseku 1, členské štáty môžu obmedziť sociálnu pomoc udeľovanú príjemcom postavenia utečenca alebo  doplnkovej ochrany na základné výhody, ktoré sú potom poskytnuté na rovnakých úrovniach a za rovnakých podmienok oprávnenosti ako štátnym príslušníkom.	D							
Č: 29
O: 1	Členské štáty zaistia, aby príjemcovia postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany mali prístup k zdravotnej starostlivosti za rovnakých podmienok oprávnenosti ako štátni príslušníci členského štátu, ktorý udelil takéto postavenia	N	zákon č. 580/2004 Z. z.

Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 3
O: 3
P: c

§ 27c
O: 3	(3)Povinne verejne zdravotne poistená je aj fyzická osoba, ktorá nemá trvalý pobyt3) na území Slovenskej republiky, ak nie je zdravotne poistená v inom členskom štáte Európskej únie alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore a vo Švajčiarskej konfederácii (ďalej len „členský štát“) a
c) je azylant, 

(3) Za cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana a nie je verejne zdravotne poistený11a), ministerstvo uhradí zdravotnú starostlivosť poskytnutú na území Slovenskej republiky v rozsahu, v akom sa uhrádza na základe verejného zdravotného poistenia18b). Ministerstvo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti podľa tohto odseku vydá cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, doklad o oprávnení na poskytnutie zdravotnej starostlivosti.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 18b znie:
„18b) Zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.“.
         	Ú			
Č: 29
O: 2	Výnimkou zo všeobecného pravidla stanoveného v odseku 1, členské štáty môžu obmedziť zdravotnú starostlivosť poskytovanú príjemcom  doplnkovej ochrany na základné výhody, ktoré sú potom poskytované na rovnakých úrovniach a za rovnakých podmienok oprávnenosti ako štátnym príslušníkom	D							
Č: 29
O: 3	Členské štáty poskytujú za rovnakých podmienok oprávnenosti ako štátnym príslušníkom členského štátu, ktorým bolo udelené toto postavenie, primeranú zdravotnú starostlivosť príjemcom postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany, ktorí majú osobitné potreby, takým ako sú tehotné ženy, osoby, ktoré zažili trýznenie, znásilnenie alebo iné vážne formy psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia alebo neplnoletým osobám, ktoré boli obeťami akejkoľvek formu zneužitia, zanedbania, využívania, trýznenia, krutého, neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo ktoré trpeli  v dôsledku ozbrojeného konfliktu.	N	z. č. 580/2004 Z. z.

Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 3
O: 3

§ 27c
O: 3

§ 11
O: 8
P: s
 
	(3)Povinne verejne zdravotne poistená je aj fyzická osoba, ktorá nemá trvalý pobyt3) na území Slovenskej republiky, ak nie je zdravotne poistená v inom členskom štáte Európskej únie alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore a vo Švajčiarskej konfederácii (ďalej len „členský štát“) a
c) je azylant, 

(3) Za cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana a nie je verejne zdravotne poistený11a), ministerstvo uhradí zdravotnú starostlivosť poskytnutú na území Slovenskej republiky v rozsahu, v akom sa uhrádza na základe verejného zdravotného poistenia18b). Ministerstvo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti podľa tohto odseku vydá cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, doklad o oprávnení na poskytnutie zdravotnej starostlivosti.“. 

(8) Štát je platiteľom poistného, ak nie je ďalej uvedené inak, za
s) fyzickú osobu, ktorá má priznané postavenie azylanta, 4)				
Č: 30
O: 1	Bezodkladne ak je to možné po udelení postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany, členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zaistenie zastúpenia neplnoletých osôb bez doprovodu právnym poručníctvom alebo tam, kde je to potrebné, organizáciou zodpovednou za starostlivosť a blaho neplnoletých osôb alebo akýmkoľvek iným vhodným zastúpením vrátane toho, ktoré je založené na legislatíve alebo súdnom nariadení.	N	Zákon č. 36/2005
Z. z.	§: 39
O: 2

§: 57
O: 4

§: 60
O: 1

O: 2

	(2)Ak rodičovské práva a povinnosti nemôže vykonávať ani jeden z rodičov alebo ak súd rozhodol podľa § 38 ods. 1 alebo 4 vo vzťahu k jedinému žijúcemu rodičovi, ustanoví vo svojom rozhodnutí maloletému dieťaťu poručníka.

(4) Do času, kým nie je maloletému dieťaťu ustanovený poručník, alebo do času, kým sa ustanovený poručník neujme svojej funkcie, robí neodkladné úkony v záujme maloletého dieťaťa opatrovník ustanovený podľa § 60

(1) Okrem prípadov podľa § 39 ods. 3 a § 57 ods. 4 súd ustanoví maloletému dieťaťu opatrovníka aj vtedy, ak je to potrebné z iných dôvodov a zároveň je to v záujme maloletého dieťaťa.
(2) Súd môže podľa odseku 1 ustanoviť za opatrovníka aj obec.				
Č: 30
O: 2	Členské štáty zaistia, aby boli riadne splnené podmienky neplnoletých osôb pri vykonávaní tejto smernice menovaným poručníkom alebo zástupcom. Príslušné orgány vykonávajú pravidelné posúdenia.	N	Zákon č. 36/2005
Z. z.	§ 58
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O:5

O: 6

O: 7

§: 61
O: 1
O: 2

	 (1) V rozhodnutí o ustanovení poručníka súd uvedie konkrétny rozsah majetku, ktorý bude poručník spravovať, spôsob nakladania s ním a lehoty, v ktorých je poručník povinný predkladať súdu správy o nakladaní s majetkom maloletého dieťaťa a správy o maloletom dieťati. Pri výkone správy majetku maloletého dieťaťa poručníkom sa použije osobitný predpis.9) 
(2) Správa o nakladaní s majetkom maloletého dieťaťa obsahuje najmä informácie o výnosoch, investíciách, ako aj účel a výšku výdavkov a príjmov súvisiacich s týmto majetkom. Správa o maloletom dieťati obsahuje najmä informácie o jeho zdravotnom stave, jeho vzdelávaní a o osobitných potrebách. 
(3) Poručník je povinný vykonávať svoju funkciu riadne a v najlepšom záujme maloletého dieťaťa. Za jej riadny výkon zodpovedá súdu. Rozhodnutie poručníka týkajúce sa každej podstatnej veci maloletého dieťaťa vyžaduje schválenie súdu.
(4) Súd sústavne sleduje spôsob výkonu funkcie poručníka a najmenej dvakrát do roka v súčinnosti s obcou a orgánom sociálnoprávnej ochrany výkon funkcie poručníka hodnotí.
(5) Za porušenie povinností pri spravovaní majetku maloletého dieťaťa zodpovedá poručník podľa všeobecných predpisov o náhrade škody.
(6) Po zániku poručníctva je poručník povinný predložiť súdu záverečný účet zo správy majetku maloletého dieťaťa najneskôr do dvoch mesiacov po zániku svojho poručníctva. 
(7) Medzi poručníkom a maloletým dieťaťom nevzniká vyživovacia povinnosť.
.
(1) Opatrovník je povinný vykonávať svoju funkciu v záujme maloletého dieťaťa.
(2) Súd vymedzí rozsah práv a povinností opatrovníka tak, aby bol splnený účel, na ktorý bol opatrovník ustanovený, a aby boli dostatočne chránené záujmy maloletého dieťaťa.				
Č: 30
O: 3

P: a
P: b

P: c 

P: d	Členské štáty zaistia, aby neplnoleté osoby bez doprovodu boli umiestnené:

a) u dospelých príbuzných alebo
b) v rodine, do ktorej sú zverené do opatery alebo
c) v strediskách špecializovaných na poskytnutie ubytovania pre neplnoleté osoby alebo
d) v inom ubytovaní vhodnom pre neplnoleté osoby.

V tejto súvislosti zohľadnia sa názory dieťaťa v súlade s jeho vekom a stupňom dospelosti.	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.

Zákon č. 36/2005 Z. z.	§: 50
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O. 5

§: 44	1) Na detský domov pre maloletých bez sprievodu, v ktorom je umiestnený maloletý bez sprievodu predbežným opatrením súdu podľa osobitného predpisu, 28) ustanovenia § 52 až 56 a § 58 až 60 sa vzťahujú rovnako, ak tento zákon neustanovuje inak.
(2) Pri výkone predbežného opatrenia v detskom domove pre maloletých bez sprievodu treba prihliadať na predchádzajúcu výchovu dieťaťa a rešpektovať kultúrne a náboženské odlišnosti dieťaťa. 
(3) Detský domov pre maloletých bez sprievodu zabezpečí lekársku prehliadku v rozsahu podľa § 31 písm. c), ak pred umiestnením dieťaťa do detského domova pre maloletých bez sprievodu nebol doložený doklad podľa § 31 písm. c).
(4) Detský domov pre maloletých bez sprievodu utvára podmienky na výučbu slovenského jazyka, ak je to vhodné a účelné pre rozvoj dieťaťa.
(5) Detský domov pre maloletých bez sprievodu je povinný zistiť, ak je to vzhľadom na vek dieťaťa a jeho rozumovú vyspelosť možné, názor dieťaťa na všetky skutočnosti, ktoré sa ho týkajú, najmä zistiť názor dieťaťa na jeho premiestnenie, zlúčenie s rodinou, návrat do krajiny pôvodu, azyl, a to už pred vykonaním úkonov na účely jeho premiestnenia, zlúčenia rodiny, návratom do krajiny pôvodu alebo pred podaním žiadosti o azyl. Na účely zisťovania názoru dieťaťa podľa prvej vety detský domov pre maloletých bez sprievodu zabezpečí tlmočenie do jazyka, ktorému dieťa rozumie.

(1) Náhradnou starostlivosťou je viacero osobitne usporiadaných, na seba nadväzujúcich a vzájomne sa podmieňujúcich dočasných opatrení, ktoré nahrádzajú osobnú starostlivosť rodičov o maloleté dieťa v prípadoch, ak ju rodičia nezabezpečujú alebo nemôžu zabezpečiť. 
(2) Náhradná starostlivosť, na ktorej základe vznikajú vzťahy medzi maloletým dieťaťom a inou osobou, môže vzniknúť len rozhodnutím súdu a jej obsah tvoria práva a povinnosti vymedzené zákonom alebo súdnym rozhodnutím.
(3) Náhradnou starostlivosťou je
a) zverenie maloletého dieťaťa do osobnej starostlivosti inej fyzickej osoby než rodiča (ďalej len náhradná osobná starostlivosť ), 
b) pestúnska starostlivosť a
c) ústavná starostlivosť.
(4) Súd pri rozhodovaní o tom, ktorý zo spôsobov náhradnej starostlivosti zvolí, vždy prihliadne na záujem maloletého dieťaťa.
				
Č: 30
O: 4	Pokiaľ je to možné, súrodenci sa ponechajú spolu, pričom sa zohľadňujú maximálne záujmy dotknutej neplnoletej osoby a najmä jej vek a stupeň dospelosti. Zmeny trvalého pobytu neplnoletých osôb sa obmedzia na minimum.	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.

	§: 30
O: 6

§: 32
O. 2

§: 54
O. 5	(6)Orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately môže podať súdu návrh na umiestnenie súrodencov do rôznych zariadení na výkon rozhodnutia súdu, ak to vyžaduje zdravotný stav dieťaťa na základe posudku lekára so špecializáciou v príslušnom špecializačnom odbore, psychológa alebo posudku o zdravotnom postihnutí vydaného podľa osobitného predpisu.32) Ak sú súrodenci umiestnení v rôznych zariadeniach na výkon rozhodnutia súdu alebo ak sa súrodenec alebo súrodenci dieťaťa umiestneného v zariadení na výkon rozhodnutia súdu nachádzajú v prirodzenom rodinnom prostredí alebo náhradnom rodinnom prostredí, orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately vykonáva opatrenia na udržiavanie a rozvíjanie súrodeneckých väzieb.
(2) Ak je to v záujme dieťaťa, môže orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately podať súdu návrh na zmenu zariadenia na výkon rozhodnutia súdu. V návrhu podľa prvej vety uvedie zariadenie na výkon rozhodnutia súdu, do ktorého navrhuje dieťa umiestniť, so zohľadnením súrodeneckých väzieb a rodinných väzieb dieťaťa, aby zmena nebránila úprave rodinných pomerov dieťaťa a zachovaniu rodinných väzieb a súrodeneckých väzieb.
Pri zaraďovaní dieťaťa do profesionálnej rodiny, samostatnej skupiny alebo do špecializovanej samostatnej skupiny sa rešpektujú súrodenecké väzby a rodičovské väzby.  				
Č: 30
O: 5	Členské štáty chrániace maximálne záujmy neplnoletej osoby sa vynasnažia čo možno najskôr nájsť rodinných príslušníkov neplnoletej osoby. V prípadoch, kde môže existovať ohrozenie života alebo nedotknuteľnosti neplnoletej osoby alebo jej blízkych príbuzných, najmä ak zostali v štáte pôvodu, musí sa venovať pozornosť zaisteniu, aby sa vykonával dôverný zber, spracovanie a obeh informácií týkajúcich sa takýchto osôb	n.a. 	Zákon č. 305/2005
Z. z.	§: 29
O: 3	(3) Orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sa podieľa na vyhľadávaní rodičov alebo iných členov rodiny maloletého bez sprievodu na účel zlúčenia maloletého bez sprievodu s jeho rodinou.				
Č: 30
O: 6	Tí, ktorí pracujú s neplnoletými osobami bez doprovodu, získajú alebo dostanú primerané školenie týkajúce sa ich potrieb	N	Zákon č. 305/2005
Z. z.	§ 93
O: 6	(6) Vychovávatelia a ďalší pedagogickí zamestnanci zariadení na výkon ústavnej starostlivosti, predbežného opatrenia a výchovného opatrenia podľa tohto zákona sa považujú za pedagogických zamestnancov podľa osobitného predpisu74) a sú povinní spĺňať odbornú a pedagogickú spôsobilosť podľa osobitného predpisu.43)				
Č: 31	Členské štáty zaistia, aby príjemcovia postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany mali prístup k ubytovaniu za rovnakých podmienok ako ostatní štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú legálny trvalý pobyt na ich územiach.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 28
O: 2
O: 3

§: 2
P: m

§: 27a
O: 3
	(2) Po udelení azylu ministerstvo azylanta spravidla umiestni v integračnom stredisku.
(3) Ministerstvo po ukončení pobytu v  integračnom stredisku a po absolvovaní  kurzu základov slovenského jazyka jednorazovo ponúkne  azylantovi  možnosť  ubytovania.
Na účely tohto zákona sa rozumie
m) integračným strediskom zariadenie ministerstva, v ktorom sa zabezpečuje prechodné ubytovanie azylantov,
(3) Cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, môže byť na základe povolenia ministerstva počas poskytovania doplnkovej ochrany ubytovaný v zariadení ministerstva na ubytovanie cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, kde sa mu zabezpečí ubytovanie, stravovanie alebo stravné, základné hygienické potreby a vreckové; ak je takýto cudzinec v pracovnoprávnom vzťahu alebo má iný príjem najmenej vo výške životného minima pre jednu plnoletú osobu podľa osobitného predpisu11ab) vreckové mu nepatrí a je povinný ministerstvu primerane uhrádzať výdavky spojené s jeho pobytom v tomto zariadení. Ministerstvo upraví vnútorným poriadkom podrobnosti o podmienkach pobytu cudzinca v zariadení ministerstva na ubytovanie cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana; vo vnútornom poriadku ustanoví najmä časový rozvrh poskytovania stravy alebo stravného a výšku vreckového a časový rozvrh jeho výplaty.  
				
Č:  32	Členské štáty umožnia príjemcom postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany slobodu pohybu v rámci ich územia za rovnakých podmienok a obmedzení, ako sú tie, ktoré sú poskytované  štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí majú trvalý pobyt na ich územiach.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 24
O: 1
§: 27a
O: 1

	(1) Azylant je oprávnený na trvalý pobyt na území  Slovenskej republiky.
(1) Cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, je počas jej poskytovania oprávnený na prechodný pobyt na území Slovenskej republiky.
	Ú			
Č: 33
O: 1	Za účelom uľahčenia začlenenia utečencov do spoločnosti, členské  štáty zabezpečia programy pre začlenenie, ktoré považujú za vhodné alebo vytvoria predbežné podmienky, ktoré zaručia prístup k takýmto programom.	N	Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 28
	(1) Cieľom integrácie je začlenenie azylantov do spoločnosti, najmä získanie vhodného ubytovania a zamestnania.
(2) Po udelení azylu  ministerstvo azylanta spravidla umiestni v integračnom stredisku.
(3) Ministerstvo po ukončení pobytu v  integračnom stredisku a po absolvovaní  kurzu základov slovenského jazyka jednorazovo ponúkne azylantovi možnosť  ubytovania.
(4) Ministerstvo poskytne obci, ktorá  zabezpečí azylantovi ubytovanie, príspevok  na zaobstaranie ubytovania alebo príspevok na rozvoj infraštruktúry obce za  podmienok určených komplexným programom integrácie, ktorý na návrh ministerstva schvaľuje vláda.
(5) Azylant je na uľahčenie integrácie do spoločnosti povinný počas pobytu v integračnom stredisku navštevovať kurz základov slovenského jazyka, ktorý zabezpečí ministerstvo. Ministerstvo na žiadosť zabezpečí kurz základov slovenského jazyka aj azylantovi, ktorý nebol umiestnený v integračnom stredisku alebo ktorý počas pobytu v integračnom stredisku neabsolvoval kurz základov slovenského jazyka.	Ú			
Č: 33
O: 2	Tam, kde to členské štáty považujú za vhodné, príjemcom postavenia doplnkovej ochrany sa poskytne prístup k programom pre začlenenie.	D		§: 27c
O: 2	(2) Ministerstvo uhradí kurz základov slovenského jazyka cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana.  
				
Č: 34	Členské štáty môžu poskytovať pomoc príjemcom postavenia utečenca alebo doplnkovej ochrany, ktorí sa chcú vrátiť do vlasti.	D	Zákon č. 480/2002
Z. z.	§: 44	Ministerstvo spolupracuje s  Medzinárodnou  organizáciou pre migráciu pri zabezpečovaní vycestovania cudzincov,  ktorí sa chcú dobrovoľne  vrátiť do  krajiny pôvodu  alebo vycestovať  do tretej krajiny.	Ú			
Č: 35	Každý členský štát menuje národný kontaktný bod, ktorého adresu oznámi Komisii, ktorá ju oznámi ostatným členským štátom.

Členské štáty, v spolupráci s Komisiou, prijmú všetky potrebné opatrenia na vytvorenie priamej spolupráce a  výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi	n.a.							
Č: 36	Členské štáty zaistia, aby orgány a iné organizácie vykonávajúce túto smernicu dostali potrebné školenie a boli viazané zásadou dôvernosti, ako je definovaná vo vnútroštátnom práve, pokiaľ ide o akékoľvek informácie, ktoré získajú v priebehu svojej práce.	N	Zákon č. 312/2001
Z. z.

Zákon č. 552/2003
Z. z.	§: 53
O: 1
P: e

P: g
§ 77

§: 8
O: 1
P: c
	(1) Štátny zamestnanec je povinný
e) zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel v súvislosti s vykonávaním štátnej služby a ktoré v záujme služobného úradu nemožno oznamovať iným osobám, a to aj po skončení pracovného pomeru, ak nie je tejto povinnosti zbavený vedúcim úradu, ak osobitný predpis neustanovuje inak,
g) prehlbovať si kvalifikáciu,
Služobný úrad zabezpečuje pravidelné prehlbovanie kvalifikácie štátnych zamestnancov

(1) Zamestnanec je povinný
c) zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri výkone práce vo verejnom záujme a ktoré v záujme zamestnávateľa nemožno oznamovať iným osobám, a to aj po skončení pracovného pomeru; to neplatí, ak ho tejto povinnosti zbavil štatutárny orgán alebo ním poverený vedúci zamestnanec, ak osobitný predpis7) neustanovuje inak,	Ú	

	V aplikačnej praxi sa potrebné školenia vykonávajú.	
Č: 37
O: 1	Do 10. apríla 2008 Komisia podá správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tejto smernice a navrhne akéhokoľvek zmeny a doplnky, ktoré sú potrebné. Tieto návrhy na zmeny a doplnky sa vykonajú spôsobom priority čo sa týka článkov 15, 26 a 33. Členské štáty pošlú Komisii všetky informácie, ktoré sú vhodné pre zostavenie tejto správy, do 10. októbra 2007.	n.a.							
Č: 37
O: 2	Po predložení tejto správy, Komisia podá správu Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní tejto smernice minimálne každých päť rokov.	n.a.							
Č: 38
O: 1	Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na zaistenie súladu s touto smernicou do 10. októbra 2006. Okamžite o tom informujú Komisiu
Pri prijímaní týchto opatrení členské štáty uvedú odkaz na túto smernicu alebo takýto odkaz ich sprevádza pri ich úradnom uverejnení. Členské štáty si stanovia spôsoby vykonania takéhoto odkazu.	n.a.	Zákon č. 480/2002 Z. z.	Č: XI

Príloha č. 5

P: 3	Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2007.

Zoznam preberaných právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie
3. Smernica Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva  ako utečencov alebo  osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu a obsah poskytovanej ochrany (Ú. v. EÚ L 304, 30.09.2004).				
Č: 38
O: 2	Členské štáty oznámia Komisii text ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijímajú v oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica.	n.a.							
Č: 39	Táto smernica nadobúda účinnosť na dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.							
Č: 40	Táto smernica je adresovaná členským štátom v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.	n.a.							

95) Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č.474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 344/2007 Z. z., zákon č.480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
96) Zákon č.480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
97) § 2 ods. 3 zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálno-právnej ochrane detí a o sociálnej kuratele v znení neskorších predpisov.
98) Zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
99) Zákon č. 386/1997 Z. z. o ďalšom vzdelávaní a o zmene zákona NR SR č.387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.