Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	177  / 30 	
Počet vyhodnotených pripomienok	177 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	127  / 9 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	17  / 5 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	33  / 16 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	7 (5o,2z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	12 (9o,3z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	2 (2o,0z) 	 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	11 (6o,5z) 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	 	x 	
25 .	Národná banka Slovenska 	 	 	 	x 	
26 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
28 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	21 (21o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
30 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
32 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	10 (1o,9z) 	 	 	 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
35 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
36 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
37 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
38 .	Slovenská agentúra životného prostredia 	 	 	 	x 	
39 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
40 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
41 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
42 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
43 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
44 .	Asociácia podnikateľov v odpadovom hospodárstve 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
45 .	Zväz stavebných podnikateľov Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
46 .	Žilinský samosprávny kraj 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
47 .	Verejnosť 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
48 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
49 .	Klub 500 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
50 .	Magistrát hlavného mesta SR 	8 (6o,2z) 	 	 	 	
	SPOLU	175 (145o,30z) 	2 (2o,0z) 	8 	19 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K Čl. II: 
V § 12 ods. 4 sa navrhuje znenie, podľa ktorého návrh plánu manažmentu povodia, Vodného plánu Slovenska ich aktualizácia, koncepcie a rozvojové programy vo vodnom hospodárstve sú predmetom posudzovania podľa osobitného predpisu.20a). Uvedené znenie z dôvodu nejasnosti navrhujeme preformulovať nasledovne: 
„Návrh plánu manažmentu povodia, návrh Vodného plánu Slovenska a ich aktualizácie, návrhy koncepcií a rozvojových programov vo vodnom hospodárstve sú predmetom posudzovania podľa osobitného predpisu.20a).“ 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 53: 
V bode 53 navrhujeme nahradiť slová „šiesta časť“ slovami „časť VI“ z dôvodu dosiahnutia súladu s ostatným textom príloh návrhu zákona. Obdobnú úpravu navrhujeme vykonať v bode 55. 	O 	A 	 	
MS SR 	
K bodu 50: 
 
V bode 50 navrhujeme nahradiť slová „možnosť vrátenia do pôvodného stavu, veľkosť a rozsah ako napríklad geografická oblasť alebo počet obyvateľov, ktoré budú pravdepodobne ovplyvnené)“ slovami „možnosť vrátenia do pôvodného stavu, veľkosť a rozsah (napr. geografická oblasť alebo počet obyvateľov, ktoré budú pravdepodobne ovplyvnené)“ z dôvodu dosiahnutia obsahovej správnosti, ako aj dosiahnutia súladu s ostatným textom príloh návrhu zákona. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 44: 
V § 54 ods. 2 písm. u) sa navrhuje pripojenie slov „mohla byť včas a kvalitne zabezpečená správa Európskej komisie“. Navrhujeme do textu doplniť odkaz nad slová „správa Európskej komisie“ a v poznámke pod čiarou odkázať na príslušný predpis, ktorý ozrejmuje, o akú správu sa jedná. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené. V prípade správy Komisie ide o požiadavku vyplývajúcu zo smernice, pričom na smernicu, ktorá sa preberá zákonom nie je možné odkazovať.  	
MS SR 	K bodu 42: 
V bode 42 navrhujeme nahradiť slová „§ 54 ods. 2 písmeno. p)“ slovami „§ 54 ods. 2 písmeno p)“. 	O 	A 	 	
MS SR 	
K bodu 25: 
 
V § 16 ods. 5 sa navrhuje znenie, podľa ktorého príslušný orgán bezodkladne zverejní informácie doručené podľa odseku 4 na internetovej stránke ministerstva. Upozorňujeme, že § 16 ods. 4 doručovanie informácií neupravuje. 

 	O 	A 	 	
MS SR 	
K bodu 17: 
 
V § 7 ods. 6 sa navrhuje, aby sa strategický dokument zverejnil na internetovej stránke ministerstva. Upozorňujeme na potrebu zosúladenia pojmu „internetová stránka“ s § 2 zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Rovnakú úpravu navrhujeme vykonať v celom texte návrhu zákona (napríklad v bode 25, 30, 34 a 39). 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 13: 
V § 6a sa navrhuje pojem zainteresovaná verejnosť pri posudzovaní strategických dokumentov. Navrhujeme tento pojem upraviť tak, aby nedochádzalo k zámene s obsahom pojmu zainteresovaná verejnosť podľa bodov 21 a 56 návrhu zákona. 	O 	A 	Pojem "zainteresovaná verejnosť pri posudzovaní strategických dokumentov" je odlíšený od pojmu "zainteresovaná verejnosť" práve pridaním slov "pri posudzovaní strategických dokumentov". 	
MS SR 	
K bodu 12: 
 
V bode 12 navrhujeme nahradiť slová „odseku 4“ slovami „odseku 5“ z dôvodu dosiahnutia obsahovej a vecnej správnosti. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 11: 
V § 6 ods. 4 sa navrhuje, aby v prípade veľkého počtu dotknutých obcí, príslušný orgán mohol určiť ním vybrané obce na posudzovanie. Z návrhu zákona nie je zrejmé, čo sa považuje za veľký počet obcí a ani kritérium, podľa ktorého má príslušný orgán obce vybrať. Z dôvodu nejasnosti navrhujeme predmetné znenie objasniť. Rovnakú úpravu navrhuje vykonať v bode 21 návrhu zákona. 	O 	N 	Pre tento účel sa nedá jednoznačne definovať čo je to veľký počet dotknutých obcí. Záleží to vždy na konkrétnom type strategického dokumentu a na konkrétnom posúdení príslušného orgánu. 	
MS SR 	K bodu 8: 
V bode 8 navrhujeme vypustiť slová „§ 10 ods. 3“ z dôvodu, že uvedená problematika (nahradenie slov „piatich dní“ slovami „piatich pracovných dní“) je riešená osobitne v bode 20 návrhu zákona. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 4: 
V § 4 ods. 1 navrhujeme vypustiť čiarku pred slovom „prepravovaný“ a vypustiť spojku „a“ pred slovami „a zároveň“ z dôvodu ich nadbytočnosti. 

V § 4 ods. 6 navrhujeme vypustiť čiarku pred slovom „nenahrádza“ a vypustiť čiarku pred slovom „uvedenej“ z dôvodu ich nadbytočnosti, ako aj z dôvodu dosiahnutia gramatickej správnosti. 

V § 4 ods. 7 navrhujeme nahradiť slová „sa nedotýka osobitných požiadaviek“ slovami „sa nevzťahujú na osobitné požiadavky“ z dôvodu dosiahnutia súladu s už zavedenou terminológiou v právnou poriadku Slovenskej republiky. 

 	O 	A 	 	
MS SR 	K návrhu uznesenia: 
V návrhu uznesenia, v časti A navrhujeme doplniť čiarku pred slovom „ktorým“ z dôvodu dosiahnutia gramatickej správnosti. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne  
Žiadam vypracovať v doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) vplyvy na rozpočet verejnej správy tak, aby všetky výdavky vyplývajúce z návrhu boli zabezpečené v rámci schválených limitov dotknutej kapitoly Ministerstva životného prostredia SR.  	Z 	N 	O dosiahnutie požadovaného navýšenia pracovných miest MŽP SR bez úspechu žiadalo už počas schvaľovania teraz platného zákona 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Zabezpečenie adekvátnych finančných prostriedkov pre rezort životného prostredia bude nevyhnutné do rozpočtovej kapitoly schváliť a to s účinnosťou od 1. 1. 2012. Pokiaľ nedôjde k požadovanému navýšeniu pracovných miest v rezorte životného prostredia, MŽP SR nebude môcť garantovať dodržanie zákonom stanovených termínov na environmentálne posúdenie strategických dokumentov, nevyhnutných pre rozvoj významných navrhovaných projektov napríklad v oblasti energetiky, priemyslu, dopravy a v neposlednom rade aj územnoplánovacej dokumentácie, vrátane ich zmien a doplnkov. Brzdou pre hospodársky rozvoj Slovenskej republiky nie je samotný zákon, ale práve pretrvávajúce nedostatočné a poddimenzované pe rsonálne zabezpečenie výkonu štátnej správy v oblasti environmentálneho posudzovania. 

Rozpor nebol odstránený ani na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka. 	
MF SR 	Všeobecne  
Požiadavka navýšenia zamestnancov v celkovom počte 23 osôb uvedená v doložke vplyvov je v rozpore s prebiehajúcou konsolidáciou verejných financií a snahou vlády SR o znižovanie osobných výdavkov.  	Z 	N 	O dosiahnutie požadovaného navýšenia pracovných miest MŽP SR bez úspechu žiadalo už počas schvaľovania teraz platného zákona 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Zabezpečenie adekvátnych finančných prostriedkov pre rezort životného prostredia bude nevyhnutné do rozpočtovej kapitoly schváliť a to s účinnosťou od 1. 1. 2012. Pokiaľ nedôjde k požadovanému navýšeniu pracovných miest v rezorte životného prostredia, MŽP SR nebude môcť garantovať dodržanie zákonom stanovených termínov na environmentálne posúdenie strategických dokumentov, nevyhnutných pre rozvoj významných navrhovaných projektov napríklad v oblasti energetiky, priemyslu, dopravy a v neposlednom rade aj územnoplánovacej dokumentácie, vrátane ich zmien a doplnkov. Brzdou pre hospodársky rozvoj Slovenskej republiky nie je samotný zákon, ale práve pretrvávajúce nedostatočné a poddimenzované personálne zabezpečenie výkonu štátnej správy v oblasti environmentálneho posudzovania. 

Rozpor nebol odstránený ani na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka.  	
MF SR 	Všeobecne  
Návrh je potrebné upraviť štylisticky (napr. čl. I - bod 18 - v § 8 ods. 2 vypustiť slová „pritom, najmä“), gramaticky (napr. čl. I - bod 4 – v § 4 ods. 1 v slovách „na životné prostredie a a zároveň“ vypustiť slovo „a“, ods. 5 - za slovom „úniou“ a za slovom „zmeny“ doplniť čiarku, ods. 6 - za slovom „dokumentu“ vypustiť čiarku, bod 18 - v § 8 ods. 1 druhej vete - za slovom „určený“ vypustiť čiarku a za slovom „harmonogram“ doplniť čiarku, (§ 8 ods. 3) za slovami „a rozsah“ doplniť čiarku, bod 65 - za číslom „VII“ doplniť bodku, za číslom „IX“ dvojbodku nahradiť bodkou) a zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“ ) [napr. čl. I – bod 13 (§ 6a ods. 2) a bod 18 (§ 8 ods. 2) - úvodné vety zosúladiť s čl. 6 LPV], s prílohou č. 3 LPV [napr. doložku zlučiteľnosti zosúladiť s bodom 11 prílohy č. 3 LPV] a s prílohou č. 5 LPV [napr. čl. I – bod 5 – poznámku pod čiarou k odkazu 9a zosúladiť s bodom 54 prílohy č. 5 LPV, bod 19 a 66 zosúladiť s bodom 56 prílohy č. 5 LPV, bod 21 (§ 10 ods. 4) zosúladiť s bodom 14 prílohy č. 5 LPV, bod 27 spojiť s bodom 28 do jedného novelizačného bodu, bod 30 zosúladiť s bodom 57 prílohy č. 5 LPV a za slovo „sa“ vložiť slová „časť vety“, vypustiť slovo „nasledujúcou“ a dvojbodku za slovom „vetou“ a slovo „Príslušný“ uviesť s malým písmenom, bod 40 zosúladiť s bodom 6 prílohy č. 5 LPV, bod 67 – pred slovo „Informácia“ vložiť číslo „6.“].  	O 	A 	 	
MF SR 	K jednotlivým ustanoveniam 
Čl. I 
Bod 17 (§ 7 ods. 6) 
Odporúčam slová „V prípade že“ nahradiť slovom „Ak“.  	O 	A 	 	
MF SR 	K jednotlivým ustanoveniam 
Čl. I 
Bod 18 (§ 8 ods. 1 až 3) 
V odseku 1 poslednej vete odporúčam slová „v prípadoch, v ktorých“ nahradiť slovom „ak“ a súčasne odporúčam pri lehotách ustanovených na dni uviesť, že ide o pracovné dni ako sa to upresňuje v iných novelizačných bodoch návrhu.  	O 	A 	 	
MF SR 	K jednotlivým ustanoveniam 
Čl. I 
Bod 22 (§ 11 ods. 7 a § 31 ods. 4 ) 
Odporúčam, z dôvodu jednoznačného vymedzenia lehoty, za slovo „desiatich“ doplniť slovo „pracovných“.  	O 	A 	 	
MF SR 	K jednotlivým ustanoveniam 
Čl. I 
Bod 42 (§ 42 ods. 5) 
Odporúčam špecifikovať pojem „primeraný časový rámec“, prípadne uviesť odkaz na príslušný právny predpis.  	O 	N 	V prípade stanovenia primeraného časového ide o možnosť vzájomného určenia si primeranej doby s dotknutou stranou, počas ktorej sa uskutočnia konzultácie. Špecifikácia časového rámca s ohľadom na odlišnosť charakteru jednotlivých strategických dokumentov a na možnosť určiť si ho vzájomným rokovaním strán v danom prípade nie je potrebná.  	
MK SR 	Čl. II 
Odporúčame v úvodnej vete doplniť úplnú citáciu zákona o ostatnú novelizáciu vodného zákona, t.j. zákon č. 556/2010 Z. z. 	O 	A 	 	
MK SR 	Všeobecne k materiálu 
Odporúčame v celom texte návrhu zákona slová "internetová stránka"nahradiť slovami "webové sídlo" v príslušnom gramatickom tvare. 	O 	A 	 	
MK SR 	Novelizačný bod 8. 
Odporúčame vypustiť § 10 ods. 3 z príslušného novelizačného bodu, nakoľko § 10 ods. 3 sa rieši v samostatnom novelizačnom bode 20. 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 17 
Upozorňujeme predkladateľa, že zákon č. 81/1966 Zb. o periodickej tlači a o ostatných hromadných informačných prostriedkoch v znení neskorších predpisov, ktorý je uvedený v poznámke pod čiarou 19) bol nahradený novým zákonom č. 167/2008 Z. z. o periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlačový zákon). 	O 	N 	Ide o pripomienku nad rámec navrhovanej novely. 	
MH SR 	Všeobecne 
v názve návrhu zákona odporúčame zmeniť rok "z ......2010" na "z......2011" 	O 	A 	 	
MH SR 	k bodu 59 
- v popise uvedenom nad tabuľkou pri rezortnom orgáne MDVRR SR je uvedená príslušnosť pre položku 16, písm. a), b), c), pričom následne táto táto položka nie je v tabuľke rozdelená na písmená. Odporúčame uviesť do súladu, prípadne za slová "položku č. 16" doplniť slová "a 17". 

- odporúčame uviesť pri rezortnom orgáne Ministerstvo zdravotníctva SR položku č. 18 a nie 17 ako je uvedené v návrhu 	O 	A 	Príloha bola upravená tak aby príslušnosť rezortných orgánov zodpovedala uvedeným navrhovaným činnostiam. 	
MH SR 	všeobecne 
Žiadame, aby do materiálu bol doplnený nový novelizačný bod, ktorým sa zabezpečí, aby názvy priemyselných odvetví uvádzané v celom zákone (hlavne v prílohe č. 1 a v prílohe č. 8 boli zosúladené s klasifikáciou ekonomických činností SK NACE Rev. 2 podľa Vyhlášky Štatistického úrade SR č. 306/2007 Z. z., ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia ekonomických činností. 

Odôvodnenie: 
Názvy priemyselných odvetví používané v doterajšej úprave sú podľa zrušenej terminológie používanej pred rokom 1989 Štátnou plánovacou komisiou. 

 	Z 	N 	Navrhujeme uvedenú požiadavku riešiť komplexne v novej úprave – t. j. pri príprave nového zákona o EIA. Požiadavka bezprostredne nesúvisí s hlavným cieľom novely – zabezpečením úplnej a správnej transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie. Zosúladenie názvov priemyselných odvetví v celej prílohe 8 by si vyžiadalo dlhší čas, nakoľko by bolo potrebné preveriť aktuálne názvy odvetví týkajúce sa celej prílohy 8, čo by si zrejme vyžiadalo vloženie novelizačného bodu s celou novoupravenou prílohou č. 8, ktorá je značne rozsiahla. Preverenie celej terminológie súvisí aj s overením aktuálneho stavu termínov v dotknutých zložkových predpisoch, nielen s klasifikáciou ekonomických činností. Naznačeným postupom by sa rozšíril návrh zákona, pričom jeho hlavným zmyslom nemá byť v tejto fáze úprava prílohy č. 8 ale napravenie transpozičného deficitu. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 23. marca 2011.  	
MH SR 	všeobecne 
Vzhľadom k tomu, že predložená novela nereaguje na zmeny kompetencií ústredných orgánov štátnej správy, žiadame doplniť nový novelizačný bod, ktorým sa zabezpečí zmena rezortného orgánu z Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky na Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky v prílohe č. 8 časť 5 tohto zákona v položke 2 „Výroba drevovláknitých a drevotrieskových dosiek“ a položke 4 „Priemyselné prevádzky na výrobu buničiny z dreva alebo podobných vláknitých materiálov a papiera a lepenky“. 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na článok II zákona č.165/2009 Z. z. sa následnou delimitáciou preniesla kompetencia v oblasti spracovania dreva a výroby výrobkov z dreva ako aj výroby celulózy a papiera z Ministerstva hospodárstva SR na vtedajšie Ministerstvo pôdohospodárstva SR (teraz už Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR). 
 	Z 	A 	Doplnil sa nový novelizačný bod 62, kde bola uvedená problematika vyriešená v súlade so závermi rokovania so zástupcami MH SR.  	
MH SR 	k bodu 59 
Vzhľadom na to , že podľa poslednej úpravy kompetenčného zákona je MŽP SR ústredným orgánom štátnej správy odpadového hospodárstva, nie je dôvod, aby MH SR bolo rezortným orgánom pre položky č. 1,10,12,13 kap.3 v prílohe č.8. Žiadame zmenu rezortného orgánu na MŽP SR. V tomto zmysle, žiadame úpravu novelizačného bodu 59. 

Odôvodnenie: 
U týchto položiek ide práve tak o záležitosti odpadového hospodárstva, ako u ostatných položiek uvedenej kapitoly, kde je rezortným orgánom MŽP SR. 

 	Z 	A 	Bod 59 bol upravený v zmysle pripomienky, okrem bodu č. 1. V uvedenom bode bol doplnený ako rezortný orgán aj MŽP SR. Zároveň však v tomto bode bolo ponechané aj Ministerstvo hospodárstva SR. Dôvodom je skutočnosť, že podľa § 17 zákona č. 514/2008 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu a o zmene a doplnení niektorých zákonov, MH SR vykonáva štátnu správu na úseku nakladania s ťažobným odpadom pre odkaliská, úložiská popolčeka a odvaly hlušiny, v kapitole č. 9. Infraštruktúra.. Preto navrhujeme MH SR ponechať ako rezortný orgán pre položku č. 1.  	
MH SR 	všeobecne 
Návrhy strategických dokumentov z oblasti energetiky, posudzované v zmysle zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov – Druhá časť – Posudzovanie návrhov strategických dokumentov a strategických dokumentov s celoštátnym dosahom, ktoré sú zamerané najmä na činnosti spojené s investičnou výstavbou (rozvojové projekty), navrhujeme vyňať z povinnosti predkladania na posudzovanie v zmysle zákona č. 24/2006 Z. z., nakoľko uvádzané projekty sú v rámci prípravy jednotlivých projektov posudzované detailne znova v zmysle zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie - podľa tretej časti – posudzovanie navrhovaných činností, čím dochádza k duplicitnému posudzovaniu tých istých činností. Posudzovaním strategických dokumentov podľa druhej časti dochádza k posudzovaniu takých investičných projektov, ktoré sa realizujú s veľkým časovým odstupom, prípadne sa nerealizujú vôbec.  	O 	A 	Uvedenú pripomienku nie je možné akceptovať, nakoľko nejde o duplicitu, ale o posudzovanie dvoch rozdielnych skutočností - strategických dokumentov a navrhovaných činností. Uvedené členenie zachováva ako zákon tak aj európska legislatíva, v rámci ktorej je pre posudzovanie každej z uvedených dvoch skupín posudzovaných skutočností osobitná smernica so špecifikami pre posudzovanie strategických dokumentov a navrhovaných činností.  	
MDVaRR SR 	K bodu 3 
 
S predloženou úpravou ustanovenia nesúhlasím vzhľadom na nevyriešenú súvislosť so zákonom č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, napr. § 11 ods. 2, § 21 ods.10. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V § 21 ods. 10 stavebného zákona sa ukladá povinnosť spracovať koncept v územnom pláne obce s počtom menej ako 2000 obyvateľov v tých prípadoch ako je uvedené v prílohe č. 1 zákona č. 24/2006 Z. z. Predmetným návrhom zákona sa vypúšťa príloha č.1, čím sa zruší rozdielnosť mať územný plán pre obce do 2000 obyvateľov a obce nad 2000 obyvateľov. 
Navrhovaným ustanovením dochádza k výraznému zvýšeniu finančných nákladov pre obstaranie územných plánov malých obcí. Pre nedostatok finančných prostriedkov obce nebudú obstarávať územné plány, čo bude spôsobovať ich živelný rozvoj, a teda negatívny dopad na životné prostredie. Obci môže podľa § 19 zákona č. 50/1976 Zb. poskytnúť finančné prostriedky na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie aj podnikateľ, v záujme ktorého je obstaranie územnoplánovacej dokumentácie, čím nebudú premietnuté záujmy obce ale podnikateľa. Z uvedeného dôvodu žiadam, aby sa v zákone č. 24/2006 Z. z. riešili možnosti poskytnutia dotácie pre malé obce na vypracovanie strategického dokumentu zo zdrojov MŽP SR. 
Taktiež pri strategickom dokumente, ktorým je Koncepcia územného rozvoja Slovenska, dochádza k duplicite posudzovania územnoplánovacej dokumentácie podľa zákona č. 50/1976 Zb. a strategického dokumentu s celoštátnym dosahom podľa § 17 zákona č. 24/2006 Z. z. Navrhujem, aby sa problematika posudzovania územnoplánovacej dokumentácie vyčlenila do samostatnej časti zákona č. 50/1976 Zb., čím by bola vylúčená duplicita posudzovania a zároveň bola zabezpečená prehľadnosť a legislatívna jednoznačnosť potreby posudzovania vplyvov územnoplánovacej dokumentácie na životné prostredie. 
 	Z 	A 	Pripomienka týkajúca sa bodu 3 je akceptovaná. Bod 3 bude z návrhu novely vypustený. Strategické dokumenty na miestnej úrovni sú obsiahnuté v samotnej definícii strategického dokumentu, pričom ani v doterajšom znení zákona neboli špecifikované. Z dôvodu, že prvoradým cieľom posudzovania je posúdenie environmentálnych dopadov nie je možné miestnu úroveň obmedziť na konkrétny počet obyvateľov. Požiadavka na posudzovanie uvedených strategických dokumentov vyplýva z ustanovení smernice 2001/42 Európskeho parlamentu a Rady o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie, ktorá túto povinnosť stanovuje v čl. 3 ods. 4. V ustanovení zákona sa uvedené ustanovenie premieta do § 4 ods. 3, kde sa však neustanovuje povinné hodnotenie všetkých typov týchto dokumentov, ale ustanovuje sa len povinnosť zisťovacieho konania pre uvedené dokumenty a až na základe výsledkov zisťovacieho konania sa určí, či daný dokument bude alebo nebude podliehať povinnému hodnoteniu vplyvov. To sa stane v prípade, ak príslušný orgán rozhodne, že takýto dokument môže mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie. 
Riešenie pripomienky bolo dohodnuté na rozporovom konaní, ktoré sa uskutočnilo dňa 21. marca 2011. 	
MDVaRR SR 	K bodu 4 
 
K bodu 4 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 8f) vypustiť slová „v znení neskorších predpisov (vodný zákon)“. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 8 
 
K bodu 8 
Odporúčam vypustiť slová „§ 10 ods. 3“. Bod 20 upravuje nové znenie § 10 ods. 3. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 12 
 
K bodu 12 
Odporúčam slová „odseku 4“ nahradiť slovami „odseku 5“. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 17 
 
K bodu 17 

Odporúčam upraviť v súlade s textom prvej vety. „V prípade, že sa navrhovaný strategický dokument nebude posudzovať podľa tohto zákona, na internetovej stránke ministerstva sa zverejnia tiež všetky dôvody, prečo sa navrhovaný strategický dokument nebude posudzovať podľa tohto zákona“. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 25 
 
K bodu 25 
Odporúčam zosúladiť v § 16 ods. 4 s ods. 3, týkajúci sa subjektov a ich povinnosti. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 18 
 
K bodu 18 
Navrhujem upresniť znenie § 8 ods. 3. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Úprava § 8 ods. 3 nestanovuje jednoznačný rozsah hodnotenia územnoplánovacej dokumentácie. Je založená na subjektívnom určovaní rozsahu hodnotenia. Taktiež vypustením slov z pôvodného znenia „v prílohe č. 1 časti II bodu 2“ vyplýva z predloženého ustanovenia, že procesu posudzovania podlieha každý územný plán obce. Z dôvodu vypustenia prílohy č.1 žiadam explicitne vymenovať strategické dokumenty, ktoré podliehajú procesu posudzovania. 
 	Z 	N 	Nie je možné jednoznačne explicitne vymenovať strategické dokumenty, ktoré podliehajú procesu posudzovania. Uvedená pripomienka bola aj jednou z výhrad formálneho oznámenia Európskej komisie, ktorá požadovala stanoviť rozsah posudzovaných dokumentov v súlade s ustanoveniami čl.3 smernice, čo sa premietlo do nového znenia § 4 návrhu zákona o EIA. Znenie § 8 ods. 3 je presným premietnutím ustanovenia čl. 5 ods. 2 smernice SEA do obsahu zákona, čo bola aj jedna z požiadaviek formálneho oznámenia. 
Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 21.3. 2011. 	
MDVaRR SR 	K bodu 36 
 
K bodu 36 
Odporúčam doplniť lehoty pre príslušný orgán, v ktorej môže žiadať navrhovateľa o doplňujúce informácie. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 43 
 
K bodu 43 
Odporúčam písmeno „p)“ nahradiť písmenom „r)“. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 59 
 
K bodu 59 
Navrhujem v prílohe č. 8 deviata kapitola pre Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR priradiť položku č. 17. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V kapitole infraštruktúra, kde sú uvedené jednotlivé rezortné orgány, je pri Ministerstve dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR priradená položka č. 16 a pre Ministerstvo zdravotníctva SR položka č. 17. Položka č. 17 upravená v tabuľke zodpovedá Ministerstvu dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR. Taktiež žiadam o úpravu dôvodovej správy. 
V súvislosti s rezortným orgánom Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR žiadam o úpravu názvu aj v kapitole 13 v prílohe č. 8. 

 	Z 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 61 
 
K bodu 61 
Odporúčam v prílohe č. 8 štrnásta kapitola za slová „pre šport“ vložiť čiarku. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K bodu 64 
 
K bodu 64 
Odporúčam doplniť číslo časti, ktorá sa vypúšťa. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 4. 
- bod 4. – v §4 ods. 1 slová „regionálny rozvoj a životné prostredie“ uviesť v správnom páde „regionálneho rozvoja a životného prostredia“ a v predposlednom riadku tohto istého odseku odstrániť jedno z dvoch za sebou idúcich „a“, 
- bod 4. – v poznámke pod čiarou 8e) za zátvorkou (Ú. v. EÚ L 411, 30. 12. 2006) odstrániť nadbytočnú bodku, 
- bod 4. – v poznámke pod čiarou 8f) odporúčame odstrániť text „(vodný zákon) v znení neskorších predpisov“ vzhľadom na to, že plný názov spomínaného zákona je už citovaný v poznámke 5) v aktuálne platnom znení zákona č. 24/2006 Z. z. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 5. 
- v bode 5. – presunúť poznámku pod čiarou 9a) na koniec bodu 5, resp. oddeliť riadkom (medzerou za odsekom) nové znenie §5 ods. 4 od poznámky pod čiarou 9a), 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 13 
- bod 13. – nový §6a ods.2 písm. c) obsahuje poznámku pod čiarou 9a) a text k poznámke v tomto bode nie je zhodný s textom poznámky pod čiarou 9a z bodu 5. tohto návrhu, odporúčame opraviť 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 50. 
- bod 50. – za slová veľkosť a rozsah“ doplniť čiarku, za slovami „pravdepodobne ovplyvnené)“ odstrániť koncovú zátvorku a na konci odseku v texte „hraničných hodnôt, intenzívneho využívania územia“ zvážiť použitie spojky „a“ resp. „alebo“ namiesto čiarky za slovom „hodnôt“ 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 59. 
- bod 59. – pri rezortnom orgáne Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR je určená príslušnosť pre položku č. 16 písmeno a), b) a c), no v nižšie uvedenej tabuľke položka č.16 nie je rozdelená na podpoložky; predpokladáme, že pred slovom písmeno chýba položka č. 17, 
- bod 59. – vzhľadom na porovnanie s aktuálne planým znením zákona č. 24/2006 predpokladáme, že Ministerstvo zdravotníctva SR je rezortným orgánom pre položku č. 18 nie 17 tak ako je to uvedené v návrhu, 
- bod 59 – navrhujeme v tabuľke v položkách č. 14, 15 a 17 oddeliť jednotlivé písmená v stĺpcoch 2, 3 a 4, aby bolo jasné, ktoré prahové hodnoty prislúchajú jednotlivým písmenám. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 60 
- bod 60 – rovnako ako v predchádzajúcej pripomienke navrhujeme oddeliť jednotlivé písmená v stĺpcoch 2, 3 a 4 v položke č.1, aby bolo jasné, ktoré prahové hodnoty prislúchajú jednotlivým písmenám. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 11. 
K bodu 11. návrhu zákona - § 6 ods. 4 zákona č. 24/2006 Z.z. 
„Príslušný orgán môže určiť, že z dôvodu veľkého počtu dotknutých obcí bude oznámenie na nahliadnutie len v ním vybraných obciach; svoje rozhodnutie oznámi aj ostatným dotknutým obciam v lehote podľa odseku 2.“ 

V spojitosti s § 6 ods. 5 (doterajší odsek 3) zákona nie je zrejmé, ako má postupovať dotknutá obec pri informovaní verejnosti v prípade, že v tejto obci na základe rozhodnutia príslušného orgánu nebude oznámenie na nahliadnutie. Taktiež nie je jasné, či sa takejto obci doručí oznámenie alebo len rozhodnutie príslušného orgánu, o tom v ktorých obciach bude oznámenie na nahliadnutie. 
Vzhľadom na uvedené skutočnosti odporúčame dopracovať návrh zákona. 
 	O 	A 	§ 6 ods. 4 bol upravený. 	
MPRV SR 	Všeobecne 
- v názve návrhu zákona zmeniť rok v texte „z.... 2010“ na 2011, 
- neodporúčame zvyšovanie počtu pracovníkov a tým aj navyšovaniu rozpočtu v rámci kapitoly MŽP SR. Odporúčame riešiť presunom pracovníkov v rámci rezortu. 	O 	ČA 	Názov zmenený, potreba zvýšenia počtu pracovníkov v oblasti posudzovania vplyvov je dlhodobo neriešená, pri neustále sa zvyšujúcom objeme posudzovaných činností a dokumentov. Z uvedeného dôvodu požadujeme zvýšený počet pracovníkov. 	
MPRV SR 	prílohe č. 8 
Pripomienka k prílohe č. 8 zákona Zoznam navrhovaných činností podliehajúcich posudzovaniu ich vplyvu na životné prostredie: upraviť názvy rezortných orgánov v súlade so zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákon, kde je to relevantné. (MPRV SR) 	O 	A 	Názvy rezortných orgánov boli upravené v novelizovaných častiach prílohy č. 8. 	
MPRV SR 	bodu 26. a nad rámec návrhu 
Odporúčame zvážiť úpravu § 17 zákona č. 24/2006 Z.z. v nasledovných aspektoch: 
1. Pripomienka k zneniu § 17 ods. 3: Použitím odkazu na §6, ods. 1 nie je zrejmé, či rezortný orgán má zverejniť informácie o oznámení aj na úradnej tabuli, alebo len v hromadnom informačnom prostriedku. 

2. Pripomienka k poznámke pod čiarou: zákon č. 81/1966 Zb. o periodickej tlači a o ostatných hromadných informačných prostriedkoch v znení neskorších predpisov bol zrušený zákonom č. 167/2008 Z.z. o periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlačový zákon). 
3. Pripomienka k zneniu § 17 ods. 4: odporúčame doplniť nasledovnú vetu: Rozhodnutie o tom, či sa navrhovaný strategický dokument bude posudzovať podľa tohto zákona ministerstvo zverejní na internetovej stránke ministerstva (t.j. enviroportal). 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej novely. Odkaz § 6 ods. 1 odkazuje len na to čo má oznámenie obsahovať, spôsob zverejnenia je v § 17 ods. 3. Navrhované doplnenie § 17 ods. 4 obsahuje už § 7 ods. 6. Odkaz na postup podľa § 7 v prípade vykonania zisťovacieho konania rezortným orgánom je v prvej vete § 17 ods. 4. 	
MO SR 	K názvu vlastného materiálu 
V názve vlastného materiálu odporúčame opraviť rok 2010 na rok 2011.  	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I  
V úvodnej vete odporúčame za slová "zákona č. 145/2010" doplniť slová "Z. z.". 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 4 
Citáciu právnych predpisov v poznámke pod čiarou k odkazu 8f odporúčame upraviť v súlade s bodom 22 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 4 
Z platného znenia zákona odporúčame vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 8 z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 5 
Text týkajúci sa poznámky pod čiarou k odkazu 9a odporúčame umiestniť za odsek 4. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 9 
Z dôvodu jednoznačnosti odporúčame zvážiť rozšírenie navrhovaného textu aj o § 14 ods. 5 a § 37 ods. 5. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 17 
V navrhovanom texte odporúčame slovo "zverejnenia" nahradiť slovom "zverejnia". 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 21 
V uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo "novým". 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 35 
Slovo "desiatich" odporúčame nahradiť slovom "desať". 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bod 43 
Text uvedeného bodu odporúčame upraviť v súlade s bodom 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Znenie bodu bolo upravené a doplnené označenie písmena. 	
MO SR 	K Čl. I bod 67 
Do navrhovaného textu šiesteho bodu odporúčame doplniť aj číselné označenie. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. II 
Do úvodnej vety odporúčame doplniť aj zákon č. 556/2010 Z. z. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I úvodnej vete 
Za označenie zákona „č. 145/2010“ odporúčame doplniť „Z. z.“. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 4 
V ods. 1 v predposlednom riadku odporúčame vypustiť za slovom „prostredie“ jednu spojku „a“, v ods. 6 vypustiť čiarku za slovom „dokumentu“, v ods. 7 dať bodku aj za slovo „predpisov“ a na konci poznámky pod čiarou 8f) dať úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 5 

Návrh poznámky pod čiarou k odkazu 9a odporúčame zaradiť až za návrh odseku 4 a text poznámky pod čiarou, rovnako aj text odseku 4 odporúčame ukončiť bodkou.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 6 
Za slovo „zmeny“ odporúčame dať bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 11 
Na konci odseku 4 odporúčame dať bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 13 
V odseku 3 odporúčame dať na konci za slovom „dokumentu“ bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 17 
Slová „na internetovej stránke“ odporúčame zmeniť na „na webovom sídle“, rovnako aj v bodoch 25 a 39.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 19 
Na konci poznámky pod čiarou k odkazu 9b odporúčame za slovo „predpisov“ dať bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 21 
V uvádzacej vete odporúčame vypustiť ako nadbytočné slovo „novým“.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 40 
Na konci ustanovenia odporúčame dať úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 51 
Za zátvorku odporúčame dať bodku.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K Doložke zlučiteľnosti 
V bode 3 písm. a) odporúčame upresniť upravenie problematiky návrhu právneho predpisu v primárnom práve Európskej únie a slová „3. časť, Hlava XX „Životné prostredie“ Zmluvy o fungovaní Európskej únie v platnom znení“ zmeniť na „čl. 191 až 193 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú.v. EÚ C 115/47, 9.5.2008)“. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. II 
V úvodnej vete Čl. II návrhu zákona odporúčame nahradiť slová „a zákona č. 134/2010 Z. z.“ slovami „zákona č. 134/2010 Z. z. a zákona č. 556/2010 Z. z.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa bodu 27. Legislatívnotechnických pokynov Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky sa v prvom článku novely právneho predpisu v jeho úvodnej vete uvádza úplný 
názov právneho predpisu, ktorý sa novelizuje. Ak bol právny predpis už predtým novelizovaný, k pôvodnému názvu sa pripájajú slová „v znení“ a uvádza sa skrátená citácia 
predchádzajúcej novely právneho predpisu (skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu č. 7 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 7) odporúčame uviesť namiesto zrušeného zákona č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K bodu 59 (príloha č. 8 deviata kapitola) 
 
Pri určení rezortného orgánu odporúčame uviesť pre Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky aj položku č. 16 a pre Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky uviesť namiesto položky č. 16 položku č. 17 a), b) a c). Zároveň odporúčame pre Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky opraviť položku č. 17 na položku č. 18. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 3 
v poslednej samostatnej vete odporúčame slová „písmená f) až r)“ nahradiť slovami „písmená f) až q)“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 4 
odporúčame upraviť číslovanie odkazov v §4 - začať s ich umiestňovaním v texte už od odkazu 8 a v tom zmysle príslušne upraviť aj poznámky pod čiarou. 	O 	N 	Vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnom znení zákona sa už používajú odkazy 8a až 8d a nemenia sa ani poznámky pod čiarou k nim zvolili sme formu vypustenia poznámky pod čiarou k odkazu 8 a následné doplnenie odkazov 8e a 8f s novými zneniami poznámok pod čiarou. 	
ŠÚ SR 	Bod 5 
znenie vo veci poznámky pod čiarou k odkazu 9a odporúčame uviesť na záver predmetného bodu a súčasne odporúčame v znení predmetnej poznámky pod čiarou slová „§30 a §31“ nahradiť slovami „§30 a 31“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Body 7 a 8 
začiatok znenia odporúčame upraviť „V §5 ods.8...“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 9 
začiatok znenia odporúčame upraviť „V §6 ods.5....“ a súčasne odporúčame celý bod zaradiť v materiáli až pred bod 12 navrhovaného materiálu. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 10 
v uvádzacej vete odporúčame slová „pred písmeno a) vkladá“ nahradiť slovom „dopĺňa“ a súčasne odporúčame celý bod zaradiť v materiáli za bod 8 navrhovaného materiálu. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené, ale inak, pretože zaužívanou legislatívnou technikou pri vložení nového písmena a) je použitie slova "vkladá" a nie dopĺňa".  	
ŠÚ SR 	Bod 13 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „nový“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 21 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „novým“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 30 
celé znenie uvádzacej vety odporúčame upraviť „V §23 ods.1 sa text za bodkočiarkou vypúšťa, bodkočiarka sa nahrádza bodkou a na konci sa pripája táto veta:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 34 
začiatok znenia odporúčame upraviť „V §33 ods.1 sa slová „povoľujúcemu orgánu a dotknutej obci a zverejní.....pokračovať až do konca v citácii“ nahrádzajú.....“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 35 
v znení odporúčame slovo „desiatich“ nahradiť slovom „desať“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 45 
v uvádzacej vete odporúčame slovo „vkladá“ nahradiť slovom „dopĺňa“. 	O 	N 	Pri vložení nového odseku 1 sa v legislatíve používa slovo vkladá a nie dopĺňa. 	
ŠÚ SR 	Bod 64 
začiatok znenia odporúčame upraviť „V prílohe č.8a časti VI....“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Bod 66 
v uvádzacej vete odporúčame slovo „šestnásty“ vypustiť. 	O 	A 	bola vypustená číslica 16 	
ŠÚ SR 	Bod 67 
začiatok doplneného znenia odporúčame upraviť „6. Informácia....“. 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K Čl. I, nový bod - doplniť druhú vetu do § 18 ods. 2 
Do § 18 ods. 2 vložiť za doterajší text vetu: ,, Za zmenu sa nepovažuje taká zmena, ktorá nevyvoláva nutnosť zmeny povolenia na navrhovanú činnosť podľa osobitých predpisov19a). Poznámka pod čiarou 19a) znie: napríklad zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 	O 	N 	Ide o pripomienku nad rámec navrhovaných zmien. Problematiku posudzovania zmien schválených činností bude komplexne riešiť nová právna úprava posudzovania vplyvov na životné prostredie. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, nový bod, doplnenie o § 18 ods. 4 
§ 18 ods. 4, ktorý znie: „Predmetom povinného posudzovania vplyvov je okrem zmeny navrhovanej činnosti uvedenej v odseku 2 každá zmena navrhovanej činnosti uvedenej v prílohe č. 8 časti A, ak príslušný orgán vydá vyjadrenie, že taká zmena môže mať podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Príslušný orgán vydá vyjadrenie len v prípade, ak zmena navrhovanej činnosti má podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. V prípade ak príslušný orgán do 15 dní od doručenia návrhu na zmenu navrhovanej činnosti nevydá vyjadrenie, platí, že zmena navrhovanej činnosti nemá podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie.“ 

Odôvodnenie: Súčasná úprava stanovuje, že predmetom posudzovania je každá zmena pokiaľ príslušný orgán vydá vyjadrenie, že môže mať podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. To znamená, že aj výmena jednej súčiastky na prevádzkovanom zariadení za iný typ a súvisiaca zmena dokumentácie podlieha takému vyjadreniu, hoci je zrejmé že neexistuje žiadny ďalší vplyv na životné prostredie. 
Súčasné znenie je teda v rozpore s princípom proporcionality - vyžaduje sa posudzovanie absolútne nepodstatných zmien, čo je aj v rozpore s koncepciou Aarhuského dohovoru, ktorý používa pojem „significant effect“. 
Vytvára sa tým neúmerná administratívna záťaž, pričom pri veľkom počte zmien nie je možné dodržať lehoty na vydanie vyjadrenia. Zároveň tým vznikajú ekonomické škody prevádzkovateľom činnosti predĺžením povoľovacieho konania. 
 	O 	N 	Ustanovenie je nad rámec navrhovanej úpravy a navyše je vnútorne rozporné, kedy pojednáva o tom, že príslušný orgán vydá vyjadrenie, že zmena môže mať nepriaznivý vplyv len ak zmena v skutočnosti má nepriaznivý vplyv, pričom vyjadrenie sa vydáva pred realizáciou činnosti. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 27 
Navrhujeme vypustiť alebo zmeniť tak, aby nebolo nutné pri každej zmene navrhovanej činnosti získavať stanovisko štátneho orgánu prírody a krajiny. 

Odôvodnenie: Rovnaký ako v prvej pripomienke. Zmena spôsobí neúmerné predĺženie povoľovacích konaní. 
 	O 	N 	Znenie bodu 27 je v súlade s čl. 6 ods. 2 smernice Rady 92/43 ES z 21. mája 1992 o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín kde sa uvádza, „Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí s určitou lokalitou alebo nie je pre starostlivosť o ňu nevyhnutný, ale pravdepodobne bude mať na túto lokalitu významný vplyv buď samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi a projektmi, bude predmetom primeraného hodnotenia jeho dopadov na lokalitu z hľadiska cieľov ochrany lokality. Z hľadiska záverov hodnotenia dopadov na lokalitu a s ohľadom na ustanovenia odseku 4 príslušné národné orgány schvália tento plán alebo projekt iba vtedy, keď zistia, že nebude mať nepriaznivý vplyv na integritu príslušnej lokality a v prípade, že je to vhodné, prihliadnu tiež na stanovisko verejnosti.“ Nevyžaduje sa posudzovanie absolútne nepodstatných zmien, ale len takých, ktoré podľa odborného stanoviska štátneho orgánu ochrany prírody a krajiny pravdepodobne môžu mať samostatne alebo v kombinácii s inou činnosťou alebo dokumentom významný vplyv na územie sústavy chránených území. Súčasná úprava je plne v súlade so zmyslom citovaného ustanovenia smernice, ktoré vyžaduje, aby sa zachytili všetky plány, ktoré môžu mať nepriaznivý dopad na životné prostredie. Navyše, uvedené ustanovenie sa týka iba území európskeho významu, pri ktorých vytyčovaní sa dbalo na to aby išlo iba o nezastavené územia obcí, čiže sa bude týkať pomerne malého množstva konkrétnych investičných činností, pretože uvedené územia sú pomerne prísne chránené v zmysle ustanovení zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 31 
§ 23 ods. 4 druhá veta znie: „Verejnosť môže doručiť svoje písomné stanovisko k zámeru priamo príslušnému orgánu alebo prostredníctvom dotknutej obce do 21 dní odo dňa zverejnenia zámeru na internetovej stránke ministerstva, alebo od zverejnenia oznámenia podľa odseku 3.“. 

Odôvodnenie: Použité slovné spojenie “keď bola verejnosť informovaná“ je neurčité. Jednotlivci by mohli v neobmedzenom čase požadovať možnosť podávať svoje stanoviská vzhľadom na subjektívne oboznámenie so zámerom. 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 39 
§ 37 ods. 4 znie: „Príslušný orgán doručí záverečné stanovisko k činnosti v lehote podľa odseku 1 navrhovateľovi, rezortnému orgánu, povoľujúcemu orgánu, dotknutému orgánu a dotknutej obci a zverejní ho bez zbytočného odkladu na internetovej stránke ministerstva.“. 

Odôvodnenie: Doručovanie verejnosti nie je v zákone upravené. V prípade veľkého počtu osôb je písomné doručovanie do vlastných rúk objektívne nemožné. 
 	Z 	A 	Pripomienku akceptujeme. V prípade zainteresovanej verejnosti je dostatočným spôsobom zabezpečená informovanosť zverejnenie záverečného stanoviska na webovom sídle ministerstva. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, nový bod 
Doplniť spôsob doručovania zainteresovanej verejnosti. Napr. zverejnenie a uloženie listiny u príslušného orgánu. 	Z 	A 	Navrhovanou úpravou § 37 ods. 4 odstránia problémy s doručovaním záverečného stanoviska zainteresovanej verejnosti. V prípade zainteresovanej verejnosti je dostatočným spôsobom zabezpečená informovanosť zverejnenie záverečného stanoviska na webovom sídle ministerstva. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, nový bod 
Do § 42 ako aj do § 44 – 48 doplniť konkrétne lehoty (maximálne časové rámce), ktorými sa ministerstvo riadi a oznamuje ich dotknutej strane pri cezhraničnom posudzovaní. 

Odôvodnenie: Bez stanovených časových rámcov sa neúmerne predlžuje čas jednotlivých úkonov. Je potrebné aby aj v cezhraničnom posudzovaní vplyvov existovali limity. Bežná medzinárodná prax je stanovenie primeraných vnútroštátnych lehôt, ktorých dodržanie je nutné, aby sa prihliadalo na stanoviská, pripomienky a iné úkony štátov. 
 	Z 	N 	V prípade cezhraničného posudzovania platí ustanovenie § 41 ods. 1, ktoré odkazuje na primerané použitie prvej a druhej časti zákona. V uvedených procesoch sú presne stanovené lehoty. Konkrétne stanoviť lehoty ustanoveniach § 42, 44-48 nie je možné, pretože smernica EIA aj SEA v ustanoveniach čl. 7 a obdobne aj Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (tzv. Espoo dohovor) stanovujú podmienku, podľa ktorej sa má dohodnúť medzi zainteresovanými členskými štátmi okrem iného aj primeraný časový rámec na doručenie pripomienok ako aj na uskutočnenie konzultácií. V súlade s uvedenými ustanoveniami sa do novely zákona dopĺňa termín „primeraný časový rámec“. Vzhľadom na uvedené nie je možné uvedené lehoty spresniť stanovením presných termínov pre oznamovacie povinnosti ministerstva. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. mája 2011. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 59 
Doplniť: ,,Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja pre položku 16 a 17 písmeno a), B) a c). Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pre položku č. 18.“. 

Odôvodnenie: V prílohe č. 8 deviate kapitola je nesúlad medzi tabuľkou a popisom rezortných orgánov. 
 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 61 
Chýba určenie rezortných orgánov položiek 1 až 5. 	O 	A 	Doplnené. 	
ÚJD SR 	K Čl., všeobecne 
K lehotám v rámci konaní o posudzovaní vplyvov (EIA aj “strategická EIA“) nie sú následky zmeškania lehôt pri doručovaní pripomienok a nedodržania lehôt na vypracovanie dokumentov. 
Tiež navrhujeme ujasniť hmotnoprávnu lehotu na podávanie pripomienok. To znamená, že písomnosti musia byť doručené najneskôr v posledný deň lehoty; nestačí podanie písomnosti v posledný deň na poštovú prepravu 
Príklad: 
§ 30 ods. 5 – v prípade doručenia pripomienok po lehote sa na pripomienky nebude prihliadať 
§ 35 ods. 4 – upraviť na automatické neprihliadnutie na stanovisko po lehote 

Odôvodnenie: Stanovenie jasných pravidiel účasti na procese EIA, zabezpečenie bezprieťahového priebehu. 
 	Z 	N 	Navrhované sprísnenie následkov zmeškania lehôt navrhujeme nezavádzať do ustanovení zákona o EIA, vzhľadom na celkový charakter zákona, ktorý všeobecne neobsahuje sankcie za nesplnenie povinností. Následok zmeškania lehôt pri jednotlivých etapách procesu EIA je ten, že pri ďalšej etape procesu už nie je možné na stanoviská doručené po lehote prihliadať. Okrem toho § 35 ods. 4 zákona o EIA stanovuje, že na stanovisko doručené po uplynutí lehôt uvedených v odsekoch 1 až 3 nemusí príslušný orgán prihliadať. Na základe praktických skúseností s procesom posudzovania dodávame, že nezavedenie požadovaných striktných pravidiel v oblasti doručovania stanovísk nespôsobilo doteraz žiadne, resp. zanedbateľné prieťahy. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. mája 2011. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, všeobecne 
Všetky lehoty v text do 10 dní (kalendárnych) nahradiť pojmom pracovnými. 

Všetky pripomienky majú odporúčací charakter. Rovnaké pripomienky boli k danému návrhu odoslané dňa 18. 02. 2011 aj prostredníctvom portálu právnych predpisov. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	§ 5 ods. 3 
1. Navrhujeme upraviť znenie § 5 ods. 3 vypustením slov „ktorým je územnoplánovacia dokumentácia“. 

Odôvodnenie: V texte sa odkazuje na poznámku pod čiarou 9) a k tomuto odkazu sa v zákone cituje § 19b ods. 1 písm. a) zákona č. 50/1976 Zb. (stavebný poriadok) znení neskorších predpisov. Ak oznámenie o strategickom dokumente je súčasťou oznámenia uvedeného v § 19b ods. 1 písm. a) uvedeného zákona, t. j. je súčasťou oznámenia o začatí obstarávania územnoplánovacej dokumentácie, tak je nelogické tvrdenie, že oznámenie je územnoplánovacou dokumentáciou, keďže sa ešte len obstaráva – čiže neexistuje. 

 	O 	ČA 	Znenie bolo čiastočne upravené. Oznámenie nie je územnoplánovacou dokumentáciou, nenahrádza územnoplánovaciu dokumentáciu. Slovné spojenie územnoplánovacia dokumentácia sa v návrhu vzťahovalo len k slovám "strategickom dokumente, ktorým je". Kvôli zrozumiteľnosti bolo znenie upravené. 	
ÚVO 	§ 6a ods. 2 písm. c) 
Navrhujeme upraviť čísla odkazov od odkazu zavedeného v § 6a ods. 2 písmene c), pretože už v § 5 ods. 3 ste zaviedli odkaz 9a, v § 6a musí byť ďalší odkaz označený ako 9b atď. 
 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 5. 
V novelizačnom bode 5 odporúčame uviesť poznámku pod čiarou k odkazu 9a až na konci novelizačného bodu (t. j. za znením odseku 4); obdobne ako je to uvedené napr. v novelizačnom bode 18.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 13 
Nadpis nad § 6a odporúčame uviesť pod označením paragrafu s poukazom na skutočnosť, že nadpis sa vzťahuje len na § 6a (bod 20 legislatívnotechnických pokynov).  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 43 
V navrhovanom znení písmena p) odporúčame pred slová "je správnym orgánom" uviesť označenie písmena p). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 4 
1. V § 4 ods. 1 návrhu zákona navrhujeme pred slovom „zároveň“ vypustiť duplicitne uvádzanú spojku „a“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 4 
2. Predloženým návrhom sa mení celé znenie § 4 zákona č. 24/2006 Z. z., ktorý okrem iného obsahoval aj odkaz na poznámku pod čiarou 8. Nakoľko predložený návrh zákona tento odkaz už nepoužíva, je potrebné doplniť v návrhu aj vypustenie textu poznámky pod čiarou k odkazu 8. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 4 
3. Pri citácii nariadenia (ES) č. 1083/2006 požadujeme za slovo „nariadenie“ doplniť slovo „Rady“. Zároveň je potrebné v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR uvádzať citované nariadenie (ES) s dodatkom „v platom znení“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 4 
4. Upozorňujeme, že § 4 ods. 3 nepredstavuje správnu transpozíciu čl. 3 ods. 3 smernice 2001/42/ES. V čl. 3 ods. 3 smernice 2001/42/ES sa hovorí o plánoch a programoch „uvedených“ v odseku 2, návrh zákona však hovorí o strategických dokumentoch „neuvedených“ v relevantnom zákonnom ustanovení. § 4 ods. 3 návrhu zákona predstavuje transpozíciu čl. 3 ods. 4 smernice 2001/43/ES. Požadujeme v súlade s bodom IV. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) zabezpečiť správnu transpozíciu aj v prípade čl. 3 ods. 3 smernice 2001/42/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 44 
Upozorňujeme, že v bode XXIII. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia vytýkala Slovenskej republike, že zo zákona č. 24/2006 Z. z. nie je jasné, o akých informáciách má Ministerstvo životného prostredia SR informovať Komisiu. Predloženým návrhom sa však v § 54 ods. 2 písm. u) neupravuje obsah informácií, iba časový rámec ich zasielania. Odporúčame návrh v tejto časti prepracovať a zabezpečiť úplnú transpozíciu čl. 12 smernice 2001/42/ES. 	O 	A 	Obsah informácií bol upravený úpravou bodu 47 - § 54 ods. 2 písm. u). 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 51 
Upozorňujeme, že v slovenskom právnom poriadku sa neodkazuje na „implementáciu legislatívy Európskej únie“. Aj keď navrhovaná zmena v prílohe č. 3 zákona vyplýva z požiadavky Európskej komisie na zabezpečenie úplnej transpozície prílohy II smernice 2001/42/ES, je potrebné zabezpečiť túto transpozíciu s ohľadom na legislatívnu techniku používanú v našom právnom poriadku. V prípade vykonávania nariadení a rozhodnutí ES/EÚ sa v súlade s bodom 21 prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR odkazuje na „osobitný predpis“, pokiaľ má predkladateľ v úmysle odkázať na smernice ES/EÚ, je potrebné odkázať na národné právne predpisy, do ktorých boli tieto smernice transponované. 	O 	ČA 	V danom prípade ide o celú oblasť životného prostredia, v tejto súvislosti teda považujeme za legislatívne prijateľnejšie odkázať na celú oblasť právne záväzných aktov Európskej únie v oblasti životného prostredia. Ustanovenie bolo preformulované, pričom pojem "implementácia právne záväzných aktov Európskej únie" sa používa aj v § 22 ods. 2 písm. f) zákona č. 67/2010 Z. z. o podmienkach uvedenia chemických látok a chemických zmesí na trh a o zmene a doplnení niektorých zákonov (chemický zákon).  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bodu 56 
1. V prílohe č. 6, časti VI, bode 6 návrhu zákona je potrebné v súlade s čl. 9 ods. 1 písm. b) smernice 2001/42/ES doplniť aj to, ako boli zohľadnené stanoviská vyjadrené podľa čl. 6 tejto smernice. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bodu 56 
2. V prílohe č. 6, časti VI, bode 6 návrhu zákona odporúčame z dôvodu jednotnej terminológie slová „plánu alebo programu“ nahradiť slovami „strategického dokumentu“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bodu 57 
1. V prílohe č. 7, časti IV, bode 4 návrhu zákona je potrebné v súlade s čl. 9 ods. 1 písm. b) smernice 2001/42/ES doplniť aj to, ako boli zohľadnené stanoviská vyjadrené podľa čl. 6 tejto smernice. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bodu 57 
2. V prílohe č. 7, časti IV, bode 4 návrhu zákona odporúčame z dôvodu jednotnej terminológie slová „plánu alebo programu“ nahradiť slovami „strategického dokumentu“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bodu 59 a 61 
V prílohe č. 8 bode 9 a 14 návrhu zákona navrhujeme jednotne v prípade názvov jednotlivých ministerstiev skratku „SR“ nahradiť slovami „Slovenskej republiky“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
1. V bode VI. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia vytkla Slovenskej republike, že netransponovala čl. 3 ods. 5 smernice 2001/42/ES a nezabezpečila tak súlad so smernicou. Návrh zákona neobsahuje ustanovenie transponujúce predmetný článok smernice 2001/42/ES, žiadame doplniť.  	O 	ČA 	Transpozíciu čl. 3 ods. 5 smernice 2001/42/ES je zabezpečené prílohou č. 3, kde sa určujú kritériá pre zisťovacie konanie, pričom táto príloha bola doplnená tak aby jej obsah bol v súlade som smernicou. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
2. V bode IX. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia upozornila na neúplnú transpozíciu čl. 6 ods. 5 smernice 2001/42/ES. V súlade s predmetným ustanovením smernice majú členské štáty ustanoviť podrobnosti zabezpečenia informovanosti úradov a verejnosti a porád s nimi. Predloženým návrhom sa v § 10 ods. 3 zabezpečuje informovanosť úradov, nie je však zrejmé, ako sa čl. 6 ods. 5 smernice 2001/42/ES transponuje vo vzťahu k verejnosti. Napríklad v súlade s § 6a ods. 3 návrhu zákona bude mať zainteresovaná verejnosť pri posudzovaní strategických dokumentov právo účasti na konzultáciách a verejnom prerokovaní strategického dokumentu, je však potrebné zabezpečiť, aby bola o čase a mieste konania konzultácií aj informovaná. 	O 	ČA 	Všeobecná povinnosť zabezpečiť konzultácie aj s verejnosťou je uvedená v § 63 ods. 1. Uvedená povinnosť v sebe zahŕňa aj povinnosť zabezpečenia informovanosti verejnosti. Pri oznámení o strategickom dokumente je táto povinnosť obsiahnutá v § 6 ods. 3. Posledná veta § 10 ods. 3 zabezpečuje, aby oznámenie o konzultáciách mal v prípade strategických dokumentov, ktoré môžu mať vplyv na chránené územia mal aj orgán ochrany prírody a krajiny.  	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
3. V bodoch XVI. a XVII. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia vytkla Slovenskej republike, že neúplne transponovala čl. 7 ods. 2 a 3 smernice 2001/42/ES. Návrh zákona neobsahuje ustanovenia transponujúce predmetné články smernice 2001/42/ES. § 42 ods. 5 návrhu zákona síce dopĺňa pojem „primeraný časový rámec“, tento pojem sa má však v súlade s čl. 7 ods. 2 smernice 2001/42/ES vzťahovať k možnosti zainteresovaných členských štátov predložiť svoje stanoviská a nie k dohode o konzultáciách. Požadujeme v súlade so stanoviskom Európskej komisie doplniť transpozíciu čl. 7 ods. 2 a 3 smernice 2001/42/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
4. V súlade s formálnym oznámením (porušenie č. 2009/2239) Európskej komisie žiadame doplniť úplnú transpozíciu čl. 9 ods. 1 písm. c) smernice 2001/42/ES, podľa ktorého je potrebné informovať pri schválení strategického dokumentu o opatreniach, o ktorých sa rozhodlo v súvislosti s monitoringom. Odporúčame uvedenú povinnosť zahrnúť do obsahu záverečného stanoviska podľa prílohy č. 6 a doložky vplyvov podľa prílohy č. 7 zákona č. 24/2006 Z. z. Upozorňujeme, že úprava navrhovaná v prílohe č. 7 časti IV bode 4 návrhu zákona nie je presná, nakoľko nemá ísť o informovanie o návrhu monitoringu, ale o opatreniach, o ktorých sa v súlade s týmto monitoringom rozhodlo. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
5. V bode XXII. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia upozornila na neúplnú transpozíciu čl. 11 ods. 3 smernice 2001/42/ES. Vo svojom stanovisku Európska komisia uviedla, že § 4 ods. 4 zákona č. 24/2006 Z. z. nepredstavuje úplnú transpozíciu predmetného článku smernice. Nakoľko znenie § 4 ods. 5 predloženého návrhu zákona je takmer totožné so znením § 4 ods. 4 zákona č. 24/2006 Z. z., nemožno považovať pripomienku Európskej komisie v bode XXII. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) za zapracovanú a je naďalej potrebné zabezpečiť úplnú transpozíciu príslušného ustanovenia smernice 2001/42/ES. 	O 	ČA 	Uvedené ustanovenie bolo transponované ustanovením § 4 ods. 4, kde sa zmenilo znenie poznámky pod čiarou, pričom formálne oznámenie upozorňovalo v tomto bode práve na pôvodne použité predpisy v poznámke pod čiarou, ktoré nezabezpečovali transpozíciu čl. 11 ods. 3 smernice. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2001/42/ES 
6. V bode XXII. formálneho oznámenia (porušenie č. 2009/2239) Európska komisia okrem iného vytkla Slovenskej republike, že vôbec netransponovala čl. 12 ods. 2 smernice 2001/42/ES. Návrh zákona neobsahuje ustanovenie transponujúce predmetný článok smernice 2001/42/ES, požadujeme doplniť. 	O 	A 	Uvedené ustanovenie bolo transponované do bodu 47 návrhu zákona - § 54 ods. 2 písm. u). 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2001/42/ES 
1. K transpozícii čl. 6 ods. 4 smernice 2001/42/ES žiadame v tabuľke zhody uviesť správny text § 6a návrhu zákona. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2001/42/ES 
2. Žiadame do tabuľky zhody doplniť úplnú transpozíciu čl. 3 ods. 5, 7 ods. 2 a 3 a čl. 12 ods. 2 smernice 2001/42/ES, na ktorých neúplnú alebo nesprávnu transpozíciu upozornila Slovenskú republiku Európska komisia vo formálnom oznámení (porušenie č. 2009/2239). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
1. V bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti požadujeme z dôvodu nadbytočnosti vypustiť pri citácii Zmluvy o fungovaní Európskej únie slová „spolu s jej platnými článkami“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
2. V bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti je potrebné pri citácii právne záväzných aktov ES/EÚ v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR žiadame v prípade, že bol predmetný právne záväzný akt ES/EÚ publikovaný v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ, uvádzať ako publikačný zdroj len toto mimoriadne vydanie Úradného vestníka EÚ. Zároveň je potrebné pri citácii smernice 2009/31/ES doplniť chýbajúci publikačný zdroj. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 45 
Navrhujeme nasledovné znenie novelizačného bodu: 

„V § 63 odsek 1 znie:“ 

Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je správne a používa sa pri vložení nového začiatočného odseku do existujúceho znenia. 	
NKÚ SR 	K bodu 43 
Navrhujeme za slovom „písmeno“ vypustiť bodku. Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 39 
Navrhujeme vypustiť slová „internetovej stránke“ a nahradiť ich slovami „webovom sídle“. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 25 
Navrhujeme v § 16 ods. 5 vypustiť slová „internetovej stránke“ a nahradiť ich slovami „webovom sídle“. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 10 
Navrhujeme nasledovné znenie úvodnej vety novelizačného bodu: 

„V § 6 ods. 2 písmeno a) znie:“ 

Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	ČA 	Znenie predvetia upravené v súlade s existujúcimi predvetiami upravujúcimi vloženie nových úvodných písmen. 	
NKÚ SR 	K bodu 8 
Navrhujeme vypustiť slová „a § 10 ods. 3“, nakoľko zmena tohto ustanovenia je riešená samostatne v novelizačnom bode 20. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 5 
Navrhujeme znenie poznámky pod čiarou k odkazu 9a presunúť na koniec novelizačného bodu za odsek 4. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 4 
Navrhujeme v § 4 ods. 6 vypustiť nadbytočné čiarky. Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 4 
Navrhujeme pred slovom „zároveň“ vypustiť spojku „a“ z dôvodu duplicity. Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
GP SR 	1. K Čl. I - Všeobecne 
Navrhované znenie článku I odporúčame upraviť tak, aby spĺňal požiadavky kladené na zákon podľa čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Návrh zákona by mal byť zrozumiteľný, prehľadne usporiadaný a mal by obsahovať ustanovenia s normatívnym obsahom. 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K Čl. I bod 2 
Navrhované znenie odporúčame preformulovať, pretože pojem „včasne a účinne“ je vágny a nemá normatívny obsah. 	O 	N 	Presné doplnenie slov "včasné a účinné" je požiadavkou vyplývajúcou z formálneho oznámenia Európskej Komisie. 	
GP SR 	3. K Čl. I bod 3 
Slová „schvaľovaný zastupiteľstvom obce s menej ako 2000 obyvateľmi“ odporúčame nahradiť slovami „ktorý schvaľuje obecné zastupiteľstvo, ak počet obyvateľov obce je menší ako 2000“. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K Čl. I bod 20 
Navrhované znenie odseku 3 odporúčame z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti rozdeliť do viacerých viet. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K Čl. II 
V úvodnej vete odporúčame slová „a zákona č. 134/2010 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 134/2010 Z. z a zákona č. 556/2010 Z. z.“. 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 4  
V § 4, Predmet a rozsah posudzovania strategických dokumentov sa uvádza, v ods. (1) sa uvádza: 
Predmetom posudzovania je strategický dokument, pripravovaný pre oblasť poľnohospodárstva, lesníctva, rybárstva, priemyslu, energetiky, dopravy, odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva, telekomunikácií, cestovného ruchu, územného plánovania alebo na využívanie územia, regionálny rozvoj a životné prostredie, vrátane strategického dokumentu, na ktorého financovaní sa podieľa Európska únia, ktorý má pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie a a zároveň vytvára rámec na schválenie niektorej z navrhovaných činností uvedených v prílohe č. 8. 

Pôvodné znenie § 4 nahrádza nové znenie, pričom sa ešte vypúšťa doterajšia príloha č. 1, ktorá vymedzuje strategické dokumenty podliehajúce posudzovaniu ich vplyvov na životné prostredie vrátane zdravia. 
Navrhované znenie nie je jasné, je len všeobecne uvedené akých oblastí sa týka, nie je možné z neho jednoznačne posúdiť, ktoré strategické dokumenty podliehajú vlastne posudzovaniu aj s pohľadu zakomponovania činností uvedených v prílohe č. 8. Požadujeme predmet spresniť a konkretizovať. 
 	Z 	N 	Rozsah povinne posudzovaných strategických dokumentov bol doteraz vymedzený prílohou č. 1, ktorá obligatórne určovala presné názvy strategických dokumentov, ktoré podliehajú procesu posudzovania. Uvedeným postupom však dochádzalo k tomu, že časť dokumentov, ktoré mali byť posúdené v zmysle ustanovení čl. 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (ďalej len „smernica SEA“) nebola posúdená a to jednak z dôvodu, že ich názov doslova nezodpovedal názvu uvedenému v prílohe (bol napr. mierne pozmenený) alebo išlo o strategické dokumenty, ktorých potreba vyplynula z nových právnych predpisov, čiže nemohli byť obsiahnuté v prílohe č. 1, alebo z úloh uložených uzneseniami vlády. Jednoznačne stanoviť rozsah posudzovaných dokumentov z uvedených dôvodov variability ich názvoslovia i rozsahu nie je možné, a preto sme pri tvorbe návrhu zákona pristúpili k zovšeobecneniu, stanovujúcemu všeobecne okruh povinne posudzovaných dokumentov tak aby ustanovenie § 4 ods. 1 a násl. boli plne v súlade s čl. 3 smernice SEA. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 23. mája 2011. 	
AZZZ SR 	§18 ods.4, čl.I 
navrhujeme doplnenie návrhu 
§ 18 ods. 4 znie: 

„Predmetom povinného posudzovania vplyvov je okrem zmeny navrhovanej 
činnosti uvedenej v odseku 2 každá zmena navrhovanej činnosti uvedenej v 
prílohe č. 8 časti A, ak príslušný orgán vydá vyjadrenie, že taká zmena môže 
mať podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Príslušný orgán vydá vyjadrenie len v prípade, ak zmena navrhovanej činnosti má podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. V prípade ak príslušný orgán do 15 dní od doručenia návrhu na zmenu navrhovanej činnosti nevydá vyjadrenie, platí, že zmena navrhovanej činnosti nemá podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie.“ 

Dôvod: 
Súčasná úprava stanovuje, že predmetom posudzovania je každá zmena 
pokiaľ príslušný orgán vydá vyjadrenie, že môže mať podstatný nepriaznivý 
vplyv na životné prostredie. 

To znamená, že aj výmena jednej súčiastky na prevádzkovanom zariadení za iný typ a súvisiaca zmena dokumentácie podlieha takému vyjadreniu, hoci je zrejmé že neexistuje žiadny ďalší vplyv na životné prostredie. 

Súčasné znenie je teda v rozpore s princípom proporcionality - vyžaduje sa posudzovanie absolútne nepodstatných zmien, čo je aj v rozpore s koncepciou Aarhuského dohovoru, ktorý používa pojem „significant effect“. 

Vytvára sa tým neúmerná administratívna záťaž, pričom pri veľkom počte zmien nie je možné dodržať lehoty na vydanie vyjadrenia. Zároveň tým vznikajú ekonomické škody prevádzkovateľom činnosti predĺžením povoľovacieho konania. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie je nad rámec novely zákona, ktorou sa má primárne riešiť transpozičný deficit v oblasti posudzovania strategických dokumentov. Znenie § 18 ods. 4 je však v súlade s čl. 4 ods. 2 smernice Rady 85/337 ES z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (ďalej len smernica EIA) a prílohy č. 2 bodu 13 kde sa uvádza, že predmetom posudzovania je akákoľvek zmena alebo rozšírenie projektov uvedených v prílohe I alebo II už autorizovaných, vykonaných alebo v procese vykonávania, ktoré môžu mať podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie (zmena alebo rozšírenie neuvedené v prílohe I). Nevyžaduje sa posudzovanie absolútne nepodstatných zmien, ako výmena jednej súčiastky a pod. ale len takých, o ktorých príslušný orgán vydá vyjadrenie, že taká zmena môže mať podstatný nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Súčasná úprava je plne v súlade so smernicou a bola vyvolaná jedným z formálnych oznámení Európskej komisie, ktoré práve zmenu zákona v uvedenom zmysle požadovalo. 
Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
AZZZ SR 	§18 ods.4, čl. I, bod 27 
Navrhujeme vypustiť alebo zmeniť tak, aby nebolo nutné pri každej zmene navrhovanej činnosti získavať stanovisko štátneho orgánu prírody a krajiny. 

Dôvod: 
Rovnaký ako v bode vyššie. Zmena spôsobí neúmerné predĺženie povoľovacích konaní. 
 	Z 	N 	Znenie bodu 27 ods. 4 je v súlade s čl. 6 ods. 2 smernice Rady 92/43 ES z 21. mája 1992 o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín kde sa uvádza, „Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí s určitou lokalitou alebo nie je pre starostlivosť o ňu nevyhnutný, ale pravdepodobne bude mať na túto lokalitu významný vplyv buď samostatne, alebo v kombinácii s inými plánmi a projektmi, bude predmetom primeraného hodnotenia jeho dopadov na lokalitu z hľadiska cieľov ochrany lokality. Z hľadiska záverov hodnotenia dopadov na lokalitu a s ohľadom na ustanovenia odseku 4 príslušné národné orgány schvália tento plán alebo projekt iba vtedy, keď zistia, že nebude mať nepriaznivý vplyv na integritu príslušnej lokality a v prípade, že je to vhodné, prihliadnu tiež na stanovisko verejnosti.“ Nevyžaduje sa posudzovanie absolútne nepodstatných zmien, ale len takých, ktoré podľa odborného stanoviska štátneho orgánu ochrany prírody a krajiny pravdepodobne môžu mať samostatne alebo v kombinácii s inou činnosťou alebo dokumentom významný vplyv na územie sústavy chránených území. Súčasná úprava je plne v súlade so zmyslom citovaného ustanovenia smernice, ktoré vyžaduje, aby sa zachytili všetky plány, ktoré môžu mať nepriaznivý dopad na životné prostredie. Navyše, uvedené ustanovenie sa týka iba území európskeho významu, pri ktorých vytyčovaní sa dbalo na to aby išlo iba o nezastavené územia obcí, čiže sa bude týkať pomerne malého množstva konkrétnych investičných činností, pretože uvedené územia sú pomerne prísne chránené v zmysle ustanovení zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
AZZZ SR 	§18 ods.4 čl. I, bod 29,35  
navrhujeme vypustiť 
Dôvod: 
Nedôvodné predlžovanie procesných lehôt. 
 	Z 	N 	Zavedenie uvedených ustanovení do návrhu novely vyplynulo z aplikačnej praxe, kedy lehoty stanovené len na základe kalendárnych dní niekedy nebolo možné reálne naplniť nakoľko dochádzalo ku kumulácii sviatkov a pracovných dní. Stanovenie procesných lehôt pracovnými dňami sa nám zdá vyváženejšie aj vzhľadom k legislatívnej praxi. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 23. mája 2011. 	
AZZZ SR 	§23 ods. 4 čl. I bod 31 
§ 23 ods. 4 druhá veta znie: 
„Verejnosť môže doručiť svoje písomné stanovisko k zámeru priamo príslušnému orgánu alebo prostredníctvom dotknutej obce do 21 dní odo dňa zverejnenia zámeru na internetovej stránke ministerstva, alebo od zverejnenia oznámenia podľa odseku 3.“. 

Dôvod: 
Použité slovné spojenie “keď bola verejnosť informovaná“ je neurčité. Jednotlivci by mohli v neobmedzenom čase požadovať možnosť podávať svoje stanoviská vzhľadom na subjektívne oboznámenie so zámerom. 
 	Z 	A 	 	
AZZZ SR 	V § 37 ods. 4, čl. I bod 39 
V § 37 ods. 4 znie: „Príslušný orgán doručí záverečné stanovisko k činnosti v lehote podľa odseku 1 navrhovateľovi, rezortnému orgánu, povoľujúcemu orgánu, dotknutému orgánu a dotknutej obci a zverejní ho bez zbytočného odkladu na internetovej stránke ministerstva.“. 

Dôvod: 
Doručovanie verejnosti nie je v zákone upravené. V prípade veľkého počtu osôb je písomné doručovanie do vlastných rúk objektívne nemožné. 
 	Z 	A 	Pripomienku akceptujeme. V prípade zainteresovanej verejnosti je dostatočným spôsobom zabezpečená informovanosť zverejnením záverečného stanoviska na webovom sídle ministerstva. 	
AZZZ SR 	nový bod k čl. I 
Odporúčame doplniť spôsob doručovania zainteresovanej verejnosti. Napr. zverejnenie a uloženie listiny u príslušného orgánu 	O 	A 	Navrhovanou úpravou v § 37 ods. 4 odstránia problémy s doručovaním záverečného stanoviska zainteresovanej verejnosti. V prípade zainteresovanej verejnosti je dostatočným spôsobom zabezpečená informovanosť zverejnenie záverečného stanoviska na webovom sídle ministerstva. 	
AZZZ SR 	§ 42, §44 -48 
Odporúčame do § 42 ako aj do § 44 – 48 doplniť konkrétne lehoty (maximálne časové rámce), ktorými sa ministerstvo riadi a oznamuje ich dotknutej strane pri cezhraničnom posudzovaní. 

Dôvod: 
Bez stanovených časových rámcov sa neúmerne predlžuje čas jednotlivých úkonov. Je potrebné aby aj v cezhraničnom posudzovaní vplyvov existovali limity. Bežná medzinárodná prax je stanovenie primeraných vnútroštátnych lehôt, ktorých dodržanie je nutné, aby sa prihliadalo na stanoviská, pripomienky a iné úkony štátov. 
 	Z 	N 	V prípade cezhraničného posudzovania platí ustanovenie § 41 ods. 1, ktoré odkazuje na primerané použitie prvej a druhej časti zákona. V uvedených procesoch sú presne stanovené lehoty, pre tie prípady, ktoré nie sú upravené v § 42, 44- 48. Konkrétne stanoviť lehoty ustanoveniach § 42, 44-48 nie je možné, pretože smernica EIA aj SEA v ustanoveniach čl. 7 pojednáva o čo najskoršom poskytnutí informácií zo strany členského štátu (ministerstva). V súlade s uvedenými ustanoveniami sa do zákona o EIA premietli tieto termíny pre povinnosti ministerstva zabezpečiť poskytnutie určitých informácií s použitím termínu „bez zbytočného odkladu“ čím je podľa nášho názoru zabezpečená plynulosť procesu pri cezhraničnom posudzovaní. Vzhľadom na povinnosti poskytnúť verejnosti dotknutých členských štátov dostatočný časový rámec na oboznámenie sa s návrhmi strategických dokumentov, resp. činností a na možnú rôznu variabilitu dohadovania si primeraného časového rámca na vzájomné konzultácie nie je možné uvedené lehoty spresniť stanovením presných termínov pre oznamovacie povinnosti ministerstva. 

Rozpor bol po vysvtelení odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
AZZZ SR 	k lehotám 
K lehotám v rámci konaní o posudzovaní vplyvov (EIA aj “strategická EIA“) nie sú následky zmeškania lehôt pri doručovaní pripomienok a nedodržania lehôt na vypracovanie dokumentov. 
Tiež navrhujeme ujasniť hmotnoprávnu lehotu na podávanie pripomienok. T.z. písomnosti musia byť doručené najneskôr v posledný deň lehoty; nestačí podanie písomnosti v posledný deň na poštovú prepravu 

Príklad: 
§ 30 ods. 5 – v prípade doručenia pripomienok po lehote sa na pripomienky nebude prihliadať 
§ 35 ods. 4 – upraviť na automatické neprihliadnutie na stanovisko po lehote 

Dôvod: 
Stanovenie jasných pravidiel účasti na procese EIA, zabezpečenie bezprieťahového priebehu. 
 	Z 	N 	V prípade stanovenia lehôt termínom je podľa nás jednoznačne ustanovené, že subjekty majú doručiť stanovisko v lehote, nakoľko po zmeškaní lehoty môže dôjsť k následnej etape procesu posudzovania a na neprihliadanie k stanoviskám doručeným po lehote automaticky. Vzhľadom na nezavedenie striktných sankcií do celého zákona a na istú osobitosť procesu posudzovania vplyvov, spočívajúcom v dohadovaní a vyjasňovaní si stanovísk, nepovažujme navrhovanú úpravu za potrebnú. Na základe praktických skúseností s procesom posudzovania dodávame, že nezavedenie požadovaných striktných pravidiel v oblasti doručovania stanovísk nespôsobilo doteraz žiadne resp. zanedbateľné prieťahy. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
AZZZ SR 	iné návrhy a odporúčania  
V súvislosti s minulými novelami zákona sa vyskytli podnety verejnosti, ktoré tvrdia rozpor legislatívy Slovenskej republiky s Aarhuským dohovorom a žiadajú zmenu nielen zákona č. 24/2006 Z. z. (ďalej len ako “zákon o EIA“) ale aj iných právnych predpisov s cieľom zabezpečiť účasť verejnosti pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie a v následných rozhodovacích konaniach. 

Tieto názory vychádzajú nesprávnej právnej interpretácie Aarhuského dohovoru ako aj Smernice Rady 85/337/EHS (ďalej len ako “Smernica EIA“) o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. 

1. Možnosť účasti fyzických osôb na povoľovacom konaní. 

Zákon podmieňuje účasť fyzickej osoby na samotnom povoľovacom konaní tým, že osoba „podá písomné stanovisko..., z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí“ (§ 24a zákona o EIA) 

Podľa niektorých názorov je takéto ustanovenie obmedzujúce, nakoľko neumožňuje osobám riadnu účasť resp. zapojenie sa v neskoršej fáze, keď je k plánovanej činnosti viac detailných informácií. 

Zmyslom posudzovania vplyvov na životné prostredie je ochrana životného prostredia pred výraznými negatívnymi vplyvmi. 

Cieľ Smernice EIA nie je priznanie postavenia účastníka konania v ktorejkoľvek fáze povoľovacieho konania, ale poskytnúť “včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa procesov environmentálneho rozhodovania uvedeného v článku 2 ods. 2 a na tento účel je oprávnená vyjadriť pripomienky a stanoviská, kým sú ešte príslušnému orgánu alebo orgánom otvorené všetky možnosti, predtým ako sa rozhodne o žiadosti o povolenie.“(čl. 6 ods. 4 Smernice EIA) Je nepopierateľné, že akákoľvek fyzická osoba má možnosť zúčastniť sa na procese EIA (to je vlastne aj cieľ Smernice EIA). 

V Prílohe 1 Aarhuského dohovoru ako aj v Prílohe 1 Smernice EIA sú vymedzené činnosti, ktorých povoľovanie povinne podlieha posudzovaniu vplyvov. Tieto činnosti majú taký vplyv na životné prostredie, že nie je pochybnosť o nutnosti vykonať EIA. 

Smernica EIA stanovuje, aké informácie verejnosť musí dostať v prípade posudzovania vplyvov na životné prostredie. (čl. 5 ods. 3 a čl. 6 ods. 2, 3 Smernice EIA) Poskytnutie takýchto informácií teda pokladá za dostatočné a zároveň ponecháva štátom na voľbe podrobnú úpravu informovania verejnosti. 

Podľa slovenskej legislatívy všetky základné informácie požadované Smernicou EIA sú k dispozícii už v čase posudzovania vplyvov na životné prostredie. V prípade, že osobe vznikne záujem na rozhodnutí o povolení činnosti po zverejnení detailov nad rámec požadovaný Smernicou EIA, je zrejmé, že taká osoba je osobou ktorej práva sú priamo dotknuté, z čoho jej vyplýva účastníctvo v konaní podľa Správneho poriadku alebo osobitného predpisu alebo postavenie zúčastnenej osoby. (§ 14 a § 15a z. č. 71/1967 o správnom konaní “Správny poriadok“) 

2. Možnosť účasti právnických osôb na povoľovacom konaní. 

Zákon nepriznáva právnickej osobe ktorá podá pripomienky resp. stanovisko v procese EIA automaticky postavenie účastníka konania ako je to v prípade fyzických osôb. 

To vedie k argumentom, že taká úprava nie je v súlade s ustanovením čl. 1 ods. 2 smernice EIA, ktorá uvádza, že “verejnosťou“ sa rozumejú aj právnické osoby, preto by mali mať aj právnické osoby postavenie účastníka povoľovacieho konania obdobne ako fyzické osoby. 

Argumentácia opomína spôsob použitia pojmu “dotknutá (zainteresovaná) verejnosť“ v Smernici EIA a jeho adekvátnu aplikáciu. 
„dotknutá verejnosť“ znamená: 
verejnosť, ktorá je dotknutá alebo pravdepodobne dotknutá, alebo má záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania uvedeného v článku 2 ods. 2; na účely tejto definície má sa za to, že mimovládne organizácie, podporujúce ochranu životného prostredia a spĺňajúce požiadavky vnútroštátneho práva, majú záujem. (čl. 1 ods. 2 Smernice EIA) 

Je potrebné upozorniť, že nie každá osoba (fyzická ani právnická) je automaticky dotknutou verejnosťou. Objektívnym kritériom je existencia určitého práva alebo právom chráneného záujmu patriaceho osobe. V prípade fyzických osôb ide všeobecne o právo na priaznivé životné prostredie podľa čl. 44 ods. 1 Ústavy SR. Takéto právo patrí každej fyzickej osobe. Ako sme uviedli vyššie, v prípade, že toto právo fyzická osoba uplatní v rámci procesu EIA, stáva sa účastníkom konania. 

Pokiaľ však ide o právnické osoby, ustálená judikatúra Ústavného súdu SR uzatvorila, že z povahy základného práva na priaznivé životné prostredie vyplýva, že jeho subjektom je iba fyzická osoba /pozri US III. ÚS 102/08 ako aj III. ÚS 93/08, III. ÚS 95/08/. 
Dotknutou verejnosťou v rámci právnických osôb sú teda osoby, ktorých účasť na procese environmentálneho rozhodovania vyplýva z toho, že ich práva alebo oprávnené záujmy sú povoľovanou navrhovanou činnosťou dotknuté alebo pravdepodobne dotknuté alebo majú na procese rozhodovania záujem. 

Takýto prístup predpokladá aj Smernica EIA. Smernica nepredpokladá, že by mimovládne organizácie boli automaticky dotknutou verejnosťou (netýka sa ich právo na priaznivé životné prostredie a ich práva alebo právom chránené záujmy nie sú dotknuté). Preto stanovuje nevyvrátiteľnú domnienku, že mimovládne organizácie podporujúce ochranu životného prostredia sa vždy pokladajú za osoby majú záujem na procese environmentálneho rozhodovania. Ostatná úprava verejnosti je na zvážení členských štátov. 

Právna úprava účasti právnických osôb na procese EIA a procesoch environmentálneho rozhodovania obsiahnutá zákonom o EIA je teda plne v súlade so smernicou EIA. 

3. Prístup verejnosti k spravodlivosti 

V súčasnosti absentuje osobitná právna úprava, ktorá by transponovala ustanovenia Aarhuského dohovoru (čl. 9 ods. 3, 4) a Smernice EIA (čl. 10a) ukladajúce štátom zabezpečiť prístup verejnosti k spravodlivosti tak, aby dotknutá verejnosť mohla napadnúť rozhodnutia, úkonu alebo nečinnosti orgánu verejnej správy alebo súkromnej osoby a to v súdnom alebo administratívnom konaní. 

Podľa nás však nie je správny automatický záver, že absenciou osobitnej úpravy je znemožnený prístup verejnosti k spravodlivosti. Najväčším pochybením je stotožňovanie práva na prístup k spravodlivosti s právom na napadnutie nezákonného stavu v súdnom konaní. 

Text Aarhuského dohovoru však nehovorí len o možnosti napadnúť rozhodnutia alebo nečinnosť súdne, ale aj administratívne. Takéto možnosti podľa nášho názoru existujú v rámci jednotlivých legislatívnych predpisov, v rámci ktorých majú dotknuté orgány verejnej správy zákonnú povinnosť konať v prípade protiprávneho stavu. Všeobecná úprava súdneho konania v oblasti správneho súdnictva tiež umožňuje, aby boli napadnuté tak rozhodnutia ako aj nečinnosť orgánov verejnej správy. 

Pokiaľ ide o právo verejnosti na prístup k spravodlivosti v oblasti životného prostredia, stav legislatívy SR nie je v podľa nášho názoru v rozpore s Aarhuským dohovorom ani Smernicou EIA. 

Zmena legislatívy, ktorou by bola vykonaná dôsledná transpozícia Aarhuského dohovoru a Smernice EIA v časti práva na prístup k spravodlivosti by bola nepochybne vhodná a výhodná. Bol by to priestor na využitie dispozícií poskytnutých Smernicou EIA napríklad pri určovaní čo predstavuje dostatočný záujem, stanovení štádia kedy je možné napadnúť rozhodnutia, konanie alebo nečinnosť ako aj prostriedkov ktorými ich možné napadnúť a orgánov na ktorých je možné toto právo uplatniť. 

Takáto úprava však vyžaduje komplexné prehodnotenie právnej úpravy, zistenie všetkých právnych predpisov u ktorých je nutná zmena a medzirezortnú prípravu pod vedením ministerstva do ktorého kompetencie spadajú hlavné právne predpisy, ktorých by sa mala zmena týkať. V rámci prebiehajúceho legislatívneho konania by bol takýto postup neefektívny, a to najmä s ohľadom na nutnosť urýchlenej zmeny znenia zákona o EIA z dôvodu výzvy Európskej komisie k nesprávnej/neúplnej transpozícii smernice 2001/42/ES. 

4. Prístup verejnosti k informáciám 

Zároveň sa vyskytujú aplikačné problémy týkajúce sa práva verejnosti na prístup k informáciám a to tak čo sa týka povinnosti poskytovania informácií, rozsahu povinnosti poskytovania informácií a výluk z tejto povinnosti ako aj časových a vecných rámcov zverejňovania informácií. 

Tieto problémy sa týkajú opätovne viacerých právnych predpisov (napr. Stavebný zákon, Atómový zákon). 

Okrem uvedených oblastí je do budúcnosti možné očakávať problém v prípadoch povoľovania činností ktorým predchádzal proces EIA s vysokým počtom osôb podávajúcich stanoviská. Tieto osoby sú účastníkmi v konaní o povolení činnosti a vzhľadom na právnu úpravu vznikne problém so zvýšením administratívnej záťaže orgánov verejnej správy, dĺžkou procesných úkonov, dodržaním zákonných a procesných lehôt, doručovaním a sekundárne aj s negatívnymi ekonomickými dopadmi plynúcimi z týchto komplikácií. Preto je nutné v čo najkratšom čase zrealizovať aj novelizáciu predpisov upravujúcich správne konanie resp. jeho druhy. 

Na základe vyššie uvedených skutočností 

? navrhujeme vykonanie zmien v texte návrhu zákona podľa tabuľky 

? neodporúčame vykonanie akýchkoľvek zmien v texte návrhu zákona, ktoré by menili postavenie verejnosti v procese posudzovania vplyvov na životné prostredie a účasť verejnosti na environmentálnom rozhodovacom procese 

? odporúčame iniciovať samostatnú medzirezortnú legislatívnu aktivitu k zmenám právnych predpisov týkajúcich sa prístupu verejnosti k spravodlivosti, prístupu verejnosti k informáciám v oblasti životného prostredia ako aj predpisov upravujúcich správne konania pri povoľovaní činností alebo ich zmien, ktorým predchádzalo povinné posudzovanie vplyvov na životné prostredie 
 	Z 	ČA 	K bodu 1 odporúčaní: Zmeny navrhované AZZZ SR sme čiastočne akceptovali. 

K bodu 2 odporúčaní: Zmeny v postavení verejnosti v texte návrhu zákona sa budú týkať len zosúladenia príslušných smerníc s textom zákona vyplývajúcich z upozornení Európskej komisie. 

K bodu 3 odporúčaní: Bola zriadená medzirezortná pracovná skupina, ktorá sa venuje problematike úpravy verejnosti vo všeobecne záväzných právnych predpisoch. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
APOH 	prílohe č. 8 - kapitola č. 9 Infraštruktúra 
Navrhujeme upraviť text pri pol. číslach 6. a 11. v stĺpci „Prahové hodnoty Časť B (zisťovacie konanie)“ nasledovne: 

Pol. číslo Činnosť, objekty a zariadenia Prahové hodnoty 
Časť A (povinné hodnotenie) Časť B (zisťovacie konanie) 
6. Úprava, spracovanie alebo zhodnocovanie ostatných odpadov Od 5 000 t/rok 
11. Zariadenie na zber odpadov zo železných kovov, 
z neželezných kovov alebo starých vozidiel Od 5 000 t/rok 

Odôvodnenie: 

Zmenu pri pol. číslach 6. a 11. v stĺpci „Prahové hodnoty Časť B (zisťovacie konanie)“ odôvodňujeme nasledovne: 

- zmena zakotvuje zisťovacie konanie pri úprave, spracovaní alebo zhodnocovaní ostatných odpadov a zariadení na zber odpadov zo železných kovov, z neželezných kovov alebo starých vozidiel po prekročení hraničného limitu vo výške 5 000 t/rok, 
- smernica Rady 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie v znení jej zmien a doplnkov pre tieto zariadenia povinné posudzovanie nepožaduje, 
- uvedené zariadenia (vzhľadom na výklad použitých pojmov vyplývajúci z aktuálneho znenia zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) zahŕňajú aj triediace linky na papier, lisovacie zariadenia na papier, kompostárne s produkciou nad 10 t kompostu za rok, ktoré sú súčasným povinným hodnotením najviac dotknuté – navrhovanou zmenou sa zabezpečí: 
? uľahčenie realizácie povinnosti obcí a miest (presunutej z termínu 2010 na rok 2013), a to separovať bioodpad z domácností, ktorá je v súčasnosti sťažená podmienkou zabezpečiť pre kompostárne s produkciou nad 10 t kompostu za rok ich povinné hodnotenie, 
? uľahčenie a urýchlenie čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ pre niektoré typy zariadení (lisy, drviče, dotrieďovacie linky, kompostárne a pod.) vo vzťahu ku ktorým proces EIA nemá environmentálny prínos, neprimerane finančne zaťažuje ich budúcich prevádzkovateľov a časovo im obmedzuje až znemožňuje uchádzať sa o takýto typ finančnej podpory, 
? uľahčenie budovania uvedených zariadení na zhodnocovanie odpadov, čím sa posilní preferencia zhodnocovania a recyklácie odpadov pred ich zneškodňovaním v duchu zavedenej hierarchizácie v odpadovom hospodárstve; 
- územné konanie a konanie pre stavebné povolenie je v tomto prípade dostatočným nástrojom orgánov štátnej správy pre zabezpečenia splnenia požiadaviek právnych predpisov pre oblasť územného plánovania, ochrany zdravia a bezpečnosti, ochrany zložiek životného prostredia a odpadového hospodárstva. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola čiastočne akceptovaná. Položka č. 6 bola upravená v zmysle pripomienky, t. j. činnosti úpravy, spracovania alebo zhodnocovania ostatných odpadov budú spadať pod zisťovacie konanie od 5 000 t/rok. Zariadenie na zber odpadov zo železných kovov, z neželezných kovov alebo starých vozidiel bude podliehať zisťovaciemu konaniu bez limitu, čo je plne v súlade s ustanoveniami smernice SEA. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011. 	
ZSPS 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie  
Z hľadiska obhajoby a presadzovania záujmov členov zväzu, stavebného podnikania a stavebníctva na Slovensku uplatňujeme k predloženému návrhu zákona tieto zásadné pripomienky: 

K bodu č. 3: 
Navrhované ustanovenie vedie k výraznému zvýšeniu finančných nákladov pre obstaranie územných plánov pre malé obce a preto je treba, aby sa v zákone č. 24/2006 Z. z. riešili možnosti poskytnutia dotácie pre malé obce na vypracovanie strategického dokumentu zo zdrojov MŽP SR. 

K bodu č. 18: 
Navrhovanou zmenou dôjde k tomu, že procesu posudzovania bude podliehať (na rozdiel od súčasného znenia zákona) každý územný plán obce. 

K bodu č. 48: 
Vypustením prílohy č. 1 - v ktorej sú teraz presne stanovené strategické dokumenty, ktoré podliehajú procesu posudzovania - dôjde k oslabeniu právnej istoty. 

Zdôvodnenie: 
Vyššie uvedenými zmenami zákona v bodoch č. 3, 18 a 48 by došlo k spomaleniu územnoplánovacej prípravy pre výstavbu a k odďaľovaniu stavebných aktivít potrebných pre regeneráciu a rozvoj sídiel. 

Naše výhrady k predloženému návrhu zákona však považujeme za natoľko závažné pre slovenské stavebníctvo, že žiadame predkladateľa návrhu zákona, aby nás pozval na ich prerokovanie 	Z 	ČA 	Bod č. 3 bol z návrhu vypustený. 
K bodu 18 - bod 18 nevymedzuje rozsah posudzovaných strategických dokumentov, to sa ustanovuje v § 4. 
K bodu 48 - Rozsah povinne posudzovaných strategických dokumentov bol doteraz vymedzený prílohou č. 1, ktorá obligatórne určovala presné názvy strategických dokumentov, ktoré podliehajú procesu posudzovania. Uvedeným postupom však dochádzalo k tomu, že veľká časť dokumentov, ktoré mali byť posúdené v zmysle ustanovení čl. 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie nebola posúdená a to jednak z dôvodu, že ich názov doslova nezodpovedal názvu uvedenému v prílohe (bol napr. mierne pozmenený) alebo išlo o strategické dokumenty, ktorých potreba vyplynula z nových právnych predpisov, čiže nemohli byť obsiahnuté v prílohe č. 1, alebo z úloh uložených uzneseniami vlády. Jednoznačne stanoviť rozsah posudzovaných dokumentov z uvedených dôvodov variability ich názvoslovia i rozsahu nie je možné, a preto sme pri tvorbe návrhu zákona pristúpili k zovšeobecneniu, stanovujúcemu okruh povinne posudzovaných dokumentov, tak aby ustanovenie § 4 ods. 1 a násl. boli plne v súlade s čl. 3 smernice SEA. 

Rozpory boli riešené na rozporových konaniach v dňoch 24. marca a 24. mája 2011. 	
ŽSK 	§ 4 ods. 1 
§ 4 ods. 1 – požadujeme zachovať v súčasnosti platnú Prílohu č.1 Zákona 24/2006 Z.z. 

Odôvodnenie: novo navrhovaný odsek je definovaný príliš všeobecne, v praxi bude spôsobovať zbytočné problémy, ktorým sa dá predísť zachovaním prílohy č. 1. 
 	Z 	N 	Rozsah povinne posudzovaných strategických dokumentov bol doteraz vymedzený prílohou č. 1, ktorá obligatórne určovala presné názvy strategických dokumentov, ktoré podliehajú procesu posudzovania. Uvedeným postupom však dochádzalo k tomu, že veľká časť dokumentov, ktoré mali byť posúdené v zmysle ustanovení čl. 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (ďalej len „smernica SEA“) nebola posúdená a to jednak z dôvodu, že ich názov doslova nezodpovedal názvu uvedenému v prílohe (bol napr. mierne pozmenený) alebo išlo o strategické dokumenty, ktorých potreba vyplynula z nových právnych predpisov, čiže nemohli byť obsiahnuté v prílohe č. 1, alebo z úloh uložených uzneseniami vlády. Jednoznačne stanoviť rozsah posudzovaných dokumentov z uvedených dôvodov variability ich názvoslovia i rozsahu nie je možné, a preto sme pri tvorbe návrhu zákona pristúpili k zovšeobecneniu, stanovujúcemu všeobecne okruh povinne posudzovaných dokumentov tak aby ustanovenie § 4 ods. 1 a násl. boli plne v súlade s čl. 3 smernice SEA. Súčasný stav, kedy v zákone je príloha č. 1 bol zo strany Európskej komisie vyhodnotený ako nedostatočná transpozícia čl. 3 smernice, ktorý určuje rozsah povinne posudzovaných strategických dokumentov. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 25. marca 2011. 	
ŽSK 	§ 6a 
§ 6a – návrh zákona požadujeme zosúladiť so Zákonom 50/1976 o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (ďalej len stavebný zákon) najmä: 
- v oblasti zainteresovanej verejnosti: platná legislatíva v oblasti územného plánovania presne stanovuje zainteresovanú verejnosť = dotknuté orgány (orgány štátnej správy a samosprávy, právnické osoby) v procese obstarávania územnoplánovacej dokumentácie (ďalej len ÚPD). Z procesu obstarávania územného plánu regiónu (regionálna úroveň ÚPD) a Koncepcie územného rozvoja Slovenska (celoštátna úroveň ÚPD) požadujeme vylúčiť fyzické osoby (ako zaineteresovanú verejnosť) vzhľadom na podrobnosť riešenia (M = 1:50 000, 1: 100 000, 1: 500 000) a náročnosť dohodnutia rozvojových zámerov v dotknutom území s dotknutými orgánmi. 

- aktívnej účasti zainteresovanej verejnosti pri príprave a schvaľovaní strategického dokumentu: platná legislatíva v oblasti územného plánovania presne stanovuje, v ktorej etape a akým spôsobom sa dotknuté orgány aktívne zapájajú do procesu obstarávania ÚPD. 

 	Z 	N 	Doplnením § 6a do návrhu zákona sa zabezpečuje súlad zákona o EIA s čl. 6 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie. Pôsobnosť zainteresovanej verejnosti sa vzťahuje ku všetkým strategickým dokumentom a z uvedeného dôvodu ju nie je možné selektívne obmedziť a vylúčiť jej účasť pre územnoplánovaciu dokumentáciu. Rozsah zainteresovanej verejnosti, čo medzi ňu má patriť bol predmetom formálneho oznámenia Európskej komisie a v zhode s ustanovením § 24 zákona o EIA bola takto definovaná zainteresovaná verejnosť prevzatá aj do ustanovenia § 6a. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 25. marca 2011. 	
ŽSK 	 
Žilinský samosprávny kraj požaduje v maximálnej miere zosúladenie predloženého návrhu zákona v časti posudzovania strategického dokumentu z oblasti územného plánovania so stavebným zákonom. 

Zároveň Žilinský samosprávny kraj upozorňuje, že územnoplánovacia dokumentácia nerieši konkrétne zásahy do krajiny. Jej cieľom je určiť a zosúladiť rámec priestorového usporiadania a funkčného využívania plôch vo vybranom území (k.ú. obce, územie regiónu alebo Slovenska). Z uvedeného vyplýva, že hodnotenie vplyvu ÚPD na faunu a flóru, biotopy, chránené územia a krajinu je čisto teoretické a nerelevantné vzhľadom na neznalosť konkrétneho navrhovaného investičného zámeru na konkrétnej lokalite(ktorý podlieha samostatnému posudzovaniu vplyvov – EIA). 
 	Z 	ČA 	Riešenie zosúladenia stavebného zákona a zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyv na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov bolo čiastočne riešené doplnením čl. II, ktorým sa novelizuje stavebný zákon. Ďalšie riešenie spočívajúce vo vylúčení možnej duplicity je obsiahnuté v ustanovení navrhovaného § 8 ods. 1 až 3, kde je uvedené “Ak ide o určovanie rozsahu hodnotenia strategického dokumentu pre strategický dokument, ktorým je územnoplánovacia dokumentácia, vychádza sa z obsahu a štruktúry správy o hodnotení vplyvu strategického dokumentu podľa § 9 ods. 4 pri zohľadnení súčasných poznatkov a metód posudzovania, obsahu a úrovne podrobnosti strategického dokumentu, v akom štádiu schvaľovacieho procesu sa strategický dokument nachádza a rozsah v akom sú určité záležitosti vhodnejšie posudzované na rozličných úrovniach procesu aby sa predišlo duplicite posudzovania.“. Rozsiahlejšie zmeny návrhu zákona predpokladáme až pri príprave nového zákona o posudzovaní vplyvov. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 25. marca 2011. 	
Verejnosť 	 
Posudzovaniu vplyvov na životné prostredie (EIA) by mali podliehať také činnosti, u ktorých sa očakáva skutočný zásah do prírodného prostredia, ohrozenie alebo poškodenie aspoň jednej zo zložiek životného prostredia. Naopak by posudzovaniu vplyvov na životné prostredie nemali podliehať činnosti, ktoré už samotnou podstatou sú prínosom pre životné prostredie, a pre realizáciu ktorých je toto posudzovanie byrokratickou brzdou spôsobujúcou nielen oddialenie realizácie činnosti, ale aj zvýšenie finančných nákladov vzhľadom na zabezpečenie mnohých povinných úkonov a podkladov pre konanie v zmysle príslušného zákona. Legislatíva je v týchto prípadoch postačujúcim nástrojmi orgánov štátnej správy a zárukou splnenia požiadaviek právnych predpisov na úseku územného plánovania, vlastníckych práv, ochrany zdravia a bezpečnosti, ochrany zložiek životného prostredia, odpadového hospodárstva, technických noriem a príslušných záväzných dokumentov. 
Súčasné znenie Prílohy č. 8 predstavuje absurdný právny stav, nakoľko spaľovňa odpadov je posudzovaná rovnako prísne ako každá kompostáreň, v ktorej sa vyprodukuje viac ako 10t kompostu za rok. Smernica Rady č. 97/11/ES, ktorá pozmeňuje Smernicu 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov niektorých verejných a súkromných projektov na prírodné prostredie ponecháva určenie prahov alebo kritérií u činností, projektov na jednotlivé členské štáty. 
Nami navrhovaná úprava by mala zabezpečiť nielen rozumný a odôvodnený prístup k rôznym činnostiam vo vzťahu k povinnosti posudzovania vplyvov na životné prostredie, ale v konečnom dôsledku by znamenala oveľa efektívnejší, transparentnejší a hospodárnejší výkon štátnej správy, v kompetencii ktorej je riadenie tohto procesu. 

Vec: Pripomienkové konanie k materiálu č. 3675/2011-4.4. k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov 

V zmysle čl. 13 bodov 3 a 8 a čl. 14 bodu 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR schválenej Uznesením vlády SR č. 352 zo dňa 26. 5. 2010 zasielame zásadnú hromadnú pripomienku verejnosti k materiálu č. 3675/2011-4.4. k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov. 

Za splnomocnencov pre zastupovanie pri rokovaní o pripomienkach určujeme: 
Martina Valentoviča nar. 5. 2. 1981 a Branislava Moňoka nar. 29. 1. 1970 

Žiadame, aby navrhovateľ v prípade, že nevyhovie hromadnej pripomienke verejnosti, uskutočnil rozporové konanie v zmysle čl. 14 bodu 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 

ZNENIE HROMADNEJ PRIPOMIENKY VEREJNOSTI: 

Navrhujeme doplniť do §6a odsek (2) nové písmeno nasledovne: 
d) občianska iniciatíva podľa § 25 

Navrhujeme upraviť text v Prílohe č. 9 Infraštruktúra nasledovne: 
Pol. číslo 3. : Skládky odpadov na odpad, ktorý nie je nebezpečný, Časť A: bez limitu 
Pol. číslo 5.: Zariadenia na zneškodňovanie ostatných odpadov spaľovaním, fyzikálno-chemickou úpravou vrátane zariadení na ich energetické využitie, Časť A: bez limitu 
Pol. číslo 8.: Zariadenia na zneškodňovanie nebezpečných odpadov spaľovaním, fyzikálno-chemickou úpravou vrátane zariadení na ich energetické využitie, Časť A: bez limitu 
Nová Pol.: Zariadenia na úpravu, spracovanie a zhodnocovanie nebezpečných odpadov, Časť A: bez limitu 
Pol. číslo 6.: Zariadenia na úpravu, spracovanie a zhodnocovanie ostatných odpadov, Časť B: od 5 000t/rok 
Pol. číslo 7.: VYPUSTIŤ 
Pol. číslo 10.: Zariadenie na zber nebezpečných odpadov, Časť B: od 10t/rok 
Nová Pol.: Zariadenie na zber odpadov z kovových obalov, Časť B: od 5t/rok 

Odôvodnenie: 
K §6a odsek (2) nové písmeno d) občianska iniciatíva podľa § 25 
- Pre zabezpečenie transparentnosti a zohľadnenia práv občanov na zdravé životné prostredie je potrebné doplniť i možnosť zapojenia sa občianskej iniciatívy. 

K Pol. číslo 3. : Skládky odpadov na odpad, ktorý nie je nebezpečný, Časť A: bez limitu 
- V súčasnosti odchádza na skládky odpadov 81,8% komunálnych odpadov. Toto vysoké číslo svedčí o tom, že odpad nie je ani zďaleka dostatočne triedený pôvodcami odpadov. Do zberných nádob na nevytriedený odpad sa dostáva ešte stále veľmi rôznorodá zmes komunálnych odpadov. Z rozborov hmotnostného zloženia odpadovej nádoby je známe, že pomer nebezpečných odpadov v celkovom množstve zmesového komunálneho odpadu predstavuje až 1%. Pre nadobudnutie predstavy zohľadníme túto skutočnosť ďalej pri informatívnom prepočte: množstvo komunálnych odpadov v roku 2009 v SR (podľa Správy o stave životného prostredia SR v roku 2009) je 1 745 494 ton, 1% z tohto množstva predstavuje približnú produkciu nebezpečných odpadov 17 454,94 ton. Podľa predmetného návrhu k zákonu by sme mohli sprevádzkovať skládku odpadov na odpad , ktorý nie je nebezpečný do objemu 50 000m3 BEZ posudzovania vplyvov na životné prostredie. Tento objem predstavuje 50 000 ton zhutneného odpadu a z neho 1% predstavuje 500 ton nebezpečného odpadu. Je paradoxom, že nakladanie s 500 tonami nebezpečného odpadu nie je z pohľadu predmetného návrhu zákona povinné posudzovať , avšak materiálové zhodnocovanie biologicky rozložiteľného odpadu zo zelene na kompostárňach nad 10ton kompostu ročne už je povinné posudzovať bez limitu. Závažnosť poškodenia životného prostredia je pritom v prípade nakladania s 500 tonami nebezpečného odpadu diametrálne odlišná a je preto žiaduce túto skutočnosť vziať do úvahy pri samotnom určovaní prahových hodnôt pri hodnotení. 

K Pol. číslo 5.: Zariadenia na zneškodňovanie ostatných odpadov spaľovaním, fyzikálno-chemickou úpravou vrátane zariadení na ich energetické využitie, Časť A: bez limitu 
K Pol. číslo 8.: Zariadenia na zneškodňovanie nebezpečných odpadov spaľovaním, fyzikálno-chemickou úpravou vrátane zariadení na ich energetické využitie, Časť A: bez limitu 
K novej položke.: Zariadenia na úpravu, spracovanie a zhodnocovanie nebezpečných odpadov, Časť A: bez limitu 
- Väčšia špecifikácia zariadenia a činnosti zabezpečí transparentnejšie zaraďovanie zámerov, ktoré musia byť posudzované v zmysle zákona o EIA. 

K Pol. číslo 6.: Zariadenia na úpravu, spracovanie a zhodnocovanie ostatných odpadov, Časť B: od 5 000t/rok 
K Pol. číslo 7.: VYPUSTIŤ 
- Ak by zostali ponechané obe položky narazili by sme na problém v určovaní, aké druhy zámerov budú spadať pod činnosť v položke 6. „úprava“ a pod činnosť v položke 7. „mechanicko-fyzikálna úprava“. Preto je potrebné používať len jeden pojem. Zabezpečí to transparentnejšie zaraďovanie zámerov. 
- Je potrebné vyjsť v ústrety práve činnostiam, ktoré sú už svojou samotnou podstatou prínosom pre životné prostredie. Závažnosť poškodenia životného prostredia pri činnostiach zhodnocovania ostatných odpadov do kapacity 5 000t/rok je veľmi nízka a je preto žiaduce túto skutočnosť vziať do úvahy pri samotnom určovaní prahových hodnôt pri hodnotení. 
- Posudzovanie činností nesmie byť byrokratickou brzdou spôsobujúcou nielen oddialenie realizácie činnosti, ale aj zvýšenie finančných nákladov vzhľadom na zabezpečenie mnohých povinných úkonov a podkladov pre konanie v zmysle príslušného zákona. Územné konanie a konanie pre stavebné povolenie sú v týchto prípadoch postačujúcimi nástrojmi orgánov štátnej správy a zárukou splnenia požiadaviek právnych predpisov na úseku územného plánovania, vlastníckych práv, ochrany zdravia a bezpečnosti, ochrany zložiek životného prostredia, odpadového hospodárstva, technických noriem a príslušných záväzných dokumentov. 
- Táto úprava urýchli a hlavne uľahčí čerpanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ pre niektoré typy zariadení napr. zberné dvory, kompostárne a pod. V súčasnosti sa často stáva, že proces posudzovania vplyvov na životné prostredie je časovo tak obmedzujúci až znemožňuje uchádzať sa o spomínané dotácie. 

Pol. číslo 10.: Zariadenie na zber nebezpečných odpadov, Časť B: od 10t/rok 
Nová Pol.: Zariadenie na zber odpadov z kovových obalov, Časť B: od 5t/rok 
- Prax posledných rokov ukázala, že rozvoj činností týkajúcich sa zriaďovania zberných dvoroch v obciach a mestách slúžiacich výlučne pre účely samotných obyvateľov stojí a padá na prehnanej byrokracii vzhľadom na predpokladanú závažnosť poškodenia životného prostredia. Obce do 1 500 obyvateľov, ktorých je na Slovensku okolo 2 500, musia vynakladať významné finančné prostriedky pri zabezpečení procesu posúdenia vplyvov na životné prostredie pre projekty zberných dvorov, kde ročne vyzbierajú maximálne okolo 6ton nebezpečných odpadov a 2tony odpadov z kovových obalov. Dohľad a kontrola nad zberom nebezpečných odpadov a odpadov z kovových obalov sa dá riešiť v zmysle zákona o odpadoch. Taktiež pri budovaní zberných dvorov je stavebné konanie postačujúcim nástrojmi orgánov štátnej správy a zárukou splnenia požiadaviek právnych predpisov na úseku územného plánovania, vlastníckych práv, ochrany zdravia a bezpečnosti, ochrany zložiek životného prostredia, odpadového hospodárstva, technických noriem a príslušných záväzných dokumentov. Negatívny dopad na životné prostredie, vrátane jeho poškodenia, vzhľadom na výšku produkcie komunálnych odpadov v spomínaných obciach do 1 500 obyvateľov a na kontrolu v zmysle zákona o odpadoch je skutočne minimálny. 	O 	ČA 	P/ripomienky boli z väčšej časti akceptované, alebo bolo ich znenie dohodnuté na rozporovom konaní s Priateľmi zeme - SPZ. Jedna z pripomienok ostala predmetom rozporu. Išlo o návrh úpravy v prílohe č. 8 časti Infraštruktúra, Pol. číslo 3. : Skládky odpadov na odpad, ktorý nie je nebezpečný, Časť A: bez limitu 
Čiastočne sme akceptovali, smernica zaraďuje zariadenia na ukladanie odpadu (projekty nezahrnuté v prílohe I – ako je napr. uskladnenie nerádioaktívneho atómového paliva, uskladnenie nebezpečného odpadu) do prílohy II („zisťovacie konanie“) – navrhli sme dať ich do časti B od 0 – 250 000 m3 
Separovanie odpadu vyplýva z iných právnych predpisov a ich nedostatočné napĺňanie a uprednostňovanie ukladania komunálneho odpadu na skládkach nie je v kompetencii zákona č. 24/2006 Z. z. 
 	
Verejnosť 	bodu 40 - § 37 ods. 6 - ZÁSADNÁ pripomienka 
Navrhujeme nové znenie odseku 6: 
(6) Platnosť záverečného stanoviska k činnosti je 2 roky odo dňa jeho vydania. 

Odôvodnenie: Návrh na predĺženie platnosti záverečného stanoviska na 7 rokov považujeme za nesprávny a v rozpore s účelom procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie. Za takúto dlhú dobu je pravdepodobné, že v území dôjde k realizácii ďalších činností a stavieb, ktoré spôsobia zásadné zmeny podmienok v území. Kumulatívny vplyv týchto nových stavieb a činností môže mať zásadný dopad na elimináciu identifikovaných negatívnych vplyvov spred 7 rokov. Stručne: ak pred 7 rokmi identifikujeme negatívne vplyvy danej stavby/činnosti a v záverečnom stanovisku navrhneme opatrenia na ich minimalizáciu, o 5 či 7 rokov ich už nebude možné realizovať alebo nebudú na elimináciu stačiť, pretože za toto obdobie pribudne v území množstvo činností a stavieb znemožňujúcich realizovať tieto opatrenia alebo tieto opatrenia nebudú účinné, keďže sa realizáciou nových činností zmenia podmienky, vplyvy na zdravie, životné prostredie atď. Rovnako môže prísť k vývoju nových technológií alebo k novým skutočnostiam súvisiacim s vecným obsahom správy o hodnotení a pod. Navrhujeme, aby bola zakotvená kratšia doba platnosti záverečného stanoviska, ktorá by mohla byť predĺžená za podmienky, že pri predlžovaní platnosti bude zabezpečená účasť verejnosti a dotknutých orgánov. 

Podľa nášho názoru nie je ani vhodné ponechať v platnosti súčasne existujúcu úpravu, podľa ktorej záverečné stanovisko nestráca platnosť, ak sa počas jeho platnosti začne konanie o umiestnení alebo povolení činnosti podľa osobitných predpisov. Súčasne platná právna úprava umožňovala, aby bolo záverečné stanovisko platné mnoho rokov (napr. 10 a viac), pretože počas doby platnosti záverečného stanoviska začalo niekoľko rokov trvajúce povoľovacie konanie. 

 	O 	N 	Navrhujeme ponechať navrhovanú sedemročnú lehotu platnosti záverečného stanoviska. Pričom neumožňujeme jeho ďalšie predĺženia. Navrhovaná lehota je teda lehotou končenou, po ktorej stanovisko prestáva platiť (s výnimkou začatia následného povoľovacieho konania v čase platnosti záverečného stanoviska). Zmeny v území, ktoré môžu nastať v priebehu platnosti stanoviska budú predmetom samotného povoľovacieho konania, kde sa k jednotlivým zmenám vyjadria jednotlivé dotknuté orgány – o. i. aj orgány štátnej správy životného prostredia. 

Verejnosť 	k bodu 41 - § 37 ods. 7- ZÁSADNÁ pripomienka 
navrhujeme nové znenie § 37 ods. 7 a v tejto súvislosti zároveň navrhujeme doplniť nové ods. 8 a 9: 

(7) Platnosť záverečného stanoviska k činnosti môže byť na žiadosť navrhovateľa predĺžená o ďalšie 2 roky, ak navrhovateľ písomne preukáže, že nedošlo k podstatným zmenám navrhovanej činnosti, podmienok v dotknutom území vrátane nových činností a stavieb, ktoré podliehali posúdeniu vplyvov na životné prostredie, k novým skutočnostiam súvisiacim s vecným obsahom správy o hodnotení činnosti a k vývojom nových technológií na realizáciu navrhovanej činnosti. 

(8) Príslušný orgán informuje o podaní žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska k činnosti rezortný orgán, a všetky osoby, dotknuté orgány, dotknuté obce a dotknutý samosprávny kraj, ktoré v priebehu procesu posudzovania vplyvov tejto činnosti podali písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 1, 2 a 3. Príslušný orgán tiež zverejní žiadosť o predĺženie platnosti záverečného stanoviska na internetovej stránke. Verejnosť, rezortný orgán, dotknuté orgány, dotknuté obce a dotknutý samosprávny kraj môžu podať písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska do 30 dní príslušnému orgánu. O predĺžení platnosti záverečného stanoviska k činnosti rozhodne príslušný orgán, pričom v rozhodnutí uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom na rozhodnutie, akými úvahami bol vedený pri hodnotení dôkazov a pri použití právnych predpisov a ako sa vyrovnal s podanými písomnými stanoviskami verejnosti, rezortného orgánu, dotknutých orgánov, dotknutých obcí a dotknutého samosprávneho kraja. 

(9) Zainteresovaná verejnosť podľa § 24a a § 24b je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak podá písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí o povolení činnosti a zainteresovaná verejnosť podľa § 25, § 26 a § 27 je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak podá písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska. 

Odôvodnenie: 

Návrh na predĺženie platnosti záverečného stanoviska na 7 rokov považujeme za nesprávny a v rozpore s účelom procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie. Za takúto dlhú dobu je pravdepodobné, že v území dôjde k realizácii ďalších činností a stavieb, ktoré spôsobia zásadné zmeny podmienok v území. Kumulatívny vplyv týchto nových stavieb a činností môže mať zásadný dopad na elimináciu identifikovaných negatívnych vplyvov spred 7 rokov. Stručne: ak pred 7 rokmi identifikujeme negatívne vplyvy danej stavby/činnosti a v záverečnom stanovisku navrhneme opatrenia na ich minimalizáciu, o 5 či 7 rokov ich už nebude možné realizovať alebo nebudú na elimináciu stačiť, pretože za toto obdobie pribudne v území množstvo činností a stavieb znemožňujúcich realizovať tieto opatrenia alebo tieto opatrenia nebudú účinné, keďže sa realizáciou nových činností zmenia podmienky, vplyvy na zdravie, životné prostredie atď. Rovnako môže prísť k vývoju nových technológií alebo k novým skutočnostiam súvisiacim s vecným obsahom správy o hodnotení a pod. Navrhujeme, aby bola zakotvená kratšia doba platnosti záverečného stanoviska, ktorá by mohla byť predĺžená za podmienky, že pri predlžovaní platnosti bude zabezpečená účasť verejnosti a dotknutých orgánov. 

Cieľom komunitárnej právnej úpravy v oblasti životného prostredia je prispievať k ochrane životného prostredia, pričom tieto ciele majú byť dosahované realizáciou procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie na základe komplexného zistenia informácií. O procese posudzovania vplyvov na životné prostredie má byť verejnosť informovaná a má právo sa ho zúčastniť. Uvedené platí aj o rozhodovaní o predĺžení platnosti záverečného stanoviska. Rozhodovanie o predĺžení platnosti záverečného stanoviska je vlastne posudzovaním, či sa pomery nezmenili tak, že je potrebné vykonať nový proces posudzovania vplyvov na životné prostredie. Výsledkom konania o žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska teda môže byť záver, že nie sú splnené podmienky na predĺženie platnosti a že je potrebné vykonať nový proces posudzovania vplyvov. Pri rozhodovaní o predĺžení stanoviska je nevyhnutné preveriť aktuálnosť záverov záverečného stanoviska v čase predlžovania. Takéto preverenie je možné iba v otvorenom procese, za účasti verejnosti. Preto taký postup, pri ktorom sa platnosť záverečného stanoviska predlžuje rozhodnutím bez dostatočného odôvodnenia, prečo boli splnené podmienky na predĺženie platnosti, a bez informovania a účasti verejnosti a dotknutých orgánov, jednoznačne popiera ciele Smernice o EIA. Stanovisko z procesu posúdenia vplyvov (ako podklad pre vydanie ďalších povolení) má svoje opodstatnenie iba vtedy, ak v aktuálnom čase, teda pred vydaním povolenia, poskytuje odpovede na otázky o možných vplyvoch navrhovanej činnosti na životné prostredie. 

Z uvedených dôvodov navrhujeme podrobnejšiu úpravu procesu predlžovania platnosti záverečného stanoviska a zakotvenie účasti verejnosti a dotknutých subjektov pri jeho predlžovaní. 
 	O 	N 	Navrhujeme v zákone ponechať jednotnú platnosť záverečného stanoviska bez možnosti jeho predlžovania. Po uplynutí sedemročnej lehoty, počas ktorej sa nezačne následné povoľovacie konanie, bude potrebné pre tú istú navrhovanú činnosť vykonať nové posudzovanie vplyvov aj s ohľadom na možné zmeny, ktoré nastali v území počas sedemročnej doby platnosti pôvodného záverečného stanoviska. 

Verejnosť 	§ 31 ods. 4 
Pripomienka č. 1 

V Čl. II návrhu zákona žiadame doplniť text o nový bod: 

V § 31 sa odsek 4 dopĺňa písmenom i), ktorý znie: 

„uplatniť holorubný hospodársky spôsob v teréne so sklonom nad 20%.“ 

Pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 

Účelom chránených vodohospodárskych oblastí je ochrana prírodných podmienok území tvoriacich významnú prirodzenú akumuláciu vôd. Možno v nich plánovať a vykonávať činnosť, len ak sa zabezpečí všestranná ochrana povrchových vôd a podzemných vôd a ochrana podmienok ich tvorby, výskytu, prirodzenej akumulácie vôd a obnovy ich zásob. 

Prirodzený výskyt lesa v chránenej vodohospodárskej oblasti je nesporne takou prírodnou podmienkou, ktorý prispieva významným spôsobom k ochrane podmienok tvorby povrchových a podzemných vôd, ich výskytu, prirodzenej akumulácii a obnove ich zásob. 

Územia, v ktorých sa uskutočňuje ťažba formou jednorazového vyťaženia lesného porastu alebo jeho časti, dočasne strácajú jednu zo svojich kľúčových prírodných podmienok, ktorú vyjadruje práve vodohospodárska funkcia lesa. Na odlesnených územiach (a to i dočasne) dochádza k znižovaniu vodozádržnej kapacity územia, čo sa prejavuje zníženou kvalitou povrchových a podzemných vôd (horšia infiltrácia, pomalšia akumulácia podzemných vôd ...). Činnosť, ktorou v chránených vodohospodárskych oblastiach dochádza k negatívnemu vplyvu na prirodzenú akumuláciu vôd nemožno považovať za ochranu prírodných podmienok tvoriacich významnú prirodzenú akumuláciu vôd. Takáto činnosť by mala byť zakázaná alebo výrazne obmedzená, a to rovnakou právnou normou akou je stanovený účel a zmysel vyhlasovania a ochrany chránených vodohospodárskych oblastí. 
 	O 	N 	V článku sa dopĺňa § 14 vodného zákona. Rozširuje sa v ňom pôsobnosť posudzovania strategických dokumentov o oblasť vodného hospodárstva z dôvodu vylúčenia duplicity prerokovávania týchto strategických a koncepčných rozvojových programov vo vodnom hospodárstve v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z implementácie legislatívy EÚ, napr. smernice EP a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva. 
Návrh na novelizáciu § 31 ods. 4 vodného zákona, ktorý upravuje problematiku chránenej vodohospodárskej oblasti, vecne nesúvisí s predloženou problematikou novely zákona č. 24/2006 Z. z. 
 	
Verejnosť 	§ 31 ods. 4 písm. b) 
Pripomienka č. 2 

V Čl. II návrhu zákona žiadame doplniť text o nový bod: 

V § 31 odsek 4 písmeno b) vypustiť slovo „leteckú“. 

Pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 

Účelom chránených vodohospodárskych oblastí je ochrana prírodných podmienok území tvoriacich významnú prirodzenú akumuláciu vôd. Možno v nich plánovať a vykonávať činnosť, len ak sa zabezpečí všestranná ochrana povrchových vôd a podzemných vôd a ochrana podmienok ich tvorby, výskytu, prirodzenej akumulácie vôd a obnovy ich zásob. 

Podľa súčasne platného znenia vodného zákona je v chránených vodohospodárskych oblastiach zakázané vykonávať leteckú aplikáciu hnojív a chemických látok na ochranu rastlín alebo na ničenie škodcov alebo buriny v blízkosti povrchových vôd a odkrytých podzemných vôd, kde môže dôjsť k znečisteniu vôd alebo k ohrozeniu kvality a zdravotnej bezchybnosti vôd. 

Každá činnosť, ktorou môže dôjsť k znečisteniu vôd alebo k ohrozeniu kvality a zdravotnej bezchybnosti vôd, musí byť zákonom zakázaná alebo výrazne obmedzená, inak dochádza k strate zmyslu zákonnej ochrany povrchových a podzemných vôd, a to najmä v kľúčových územiach z tohto pohľadu, t.j. aj v chránených vodohospodárskych oblastiach. 

Sme toho názoru, že ak môže dôjsť k znečisteniu vôd alebo k ohrozeniu kvality a zdravotnej bezchybnosti vôd akoukoľvek aplikáciou hnojív alebo pesticídov, musí byť takáto aplikácia zakázaná alebo výrazne obmedzená, a to bez ohľadu na jej formu. 
 	O 	N 	V článku sa dopĺňa § 14 vodného zákona. Rozširuje sa v ňom pôsobnosť posudzovania strategických dokumentov o oblasť vodného hospodárstva z dôvodu vylúčenia duplicity prerokovávania týchto strategických a koncepčných rozvojových programov vo vodnom hospodárstve v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z implementácie legislatívy EÚ, napr. smernice EP a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva. 
Návrh na novelizáciu § 31 ods. 4 vodného zákona, ktorý upravuje problematiku chránenej vodohospodárskej oblasti, vecne nesúvisí s predloženou problematikou novely zákona č. 24/2006 Z. z. 
 	
Verejnosť 	nový bod - vloženie prechodného ustanovenia - ZÁSADNÁ pripomienka 
Navrhujeme za § 65a vložiť nové ustanovenie § 65b, ktoré znie: 

§ 65b 
Prechodné ustanovenie 
účinné od 1. júna 2011 

Ak písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 nemožno podať, pretože proces posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa tohto zákona bol ukončený pred 1. májom 2010, zainteresovaná verejnosť podľa § 24 je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak počas tohto povoľovacieho konania podá písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí.“ 

Odôvodnenie: Podmienka, ktorá stanovuje, že ak chce byť zainteresovaná verejnosť účastníkom povoľovacích konaní, tak sa musí zapojiť do predchádzajúceho procesu EIA, má za dôsledok, že na Slovensku bude povolená celá rada projektov so závažným dopadom na zdravie a životné prostredie, kde nebola zabezpečená dostatočná účasť verejnosti. V prípade projektov, kde bol proces EIA už ukončený, je totiž logicky uvedená podmienka nesplniteľná. Jedná sa nie malý počet projektov, ktoré sú spolufinancované z prostriedkov Európskej únie. Povolenie týchto projektov bez toho, aby zainteresovaná verejnosť mohla byť účastníkom povoľovania, môže viesť k tomu, že EÚ odmietne tieto projekty financovať alebo že nepreplatí výdavky na realizáciu týchto projektov. Zákon by mal obsahovať prechodné ustanovenie, ktoré by umožňovalo zainteresovanej verejnosti byť účastníkom konania, ak podá písomné stanovisko počas povoľovacieho konania. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 31 ods. 7 
Pripomienka č. 3 

V Čl. II návrhu zákona žiadame doplniť text o nový bod: 

V § 31 sa vypúšťa odsek 7. 

Pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 

Tento odsek bol do vodného zákona vložený v roku 2004. Predtým (v zmysle zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách) nebolo možné udeliť výnimku na výstavbu ropovodu a iných líniových produktovodov na prepravu nebezpečných látok v chránených vodohospodárskych oblastiach. 

Považujeme za žiaduce vypustiť zo zákona možnosť takejto výnimky, ktorá bola do zákona s najväčšou pravdepodobnosťou presadená z dôvodov politických a nie odborných, čomu nasvedčuje aj skutočnosť, akú táto problematika zohrala v rámci poslednej kampane pred voľbami do NR SR. 

Takáto úprava legislatívy je aj plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR, kde sa v kap. 2.5 ŽIVOTNÉ PROSTREDIA uvádza: 

„Vláda SR považuje zdroje pitnej vody za najväčšie prírodné bohatstvo, a preto sa 
zameria na ich ochranu. V záujme naplnenia tohto cieľa zastaví plánovanú výstavbu ropovodu 
cez Žitný ostrov. Vláda SR vytvorí jasné pravidlá a prehodnotí kompetencie v povoľovaní 
ťažobnej činnosti (bane, štrkoviská), ktoré majú vplyv na kvalitu zdrojov podzemných vôd.“ 

Považujeme za najsprávnejšie riešenie riešiť výstavbu ropovodov a iných líniových produktovodov na prepravu nebezpečných látok systémovo – t.j. legislatívne, a to predovšetkým zrušením možnosti udeliť výnimku na takúto činnosť (rušenie výnimiek ako nesystemových až prokorupčných anomálií je tiež agendou súčasnej vlády). Takúto možnosť odstránenia vážnych nedostatkov legislatívy treba využiť akonáhle sa na to vyskytne príležitosť. 
 	O 	N 	Návrh na vypustenie v § 31 ods. 7 vodného zákona je bezpredmetný, nakoľko platné znenie vodného zákona v § 31 takéto ustanovenie neobsahuje. Problematiku výnimiek zo zákazov vecne upravuje § 31 ods. 6 vodného zákona , avšak toto ustanovenie je širšie koncipované a zároveň upravuje aj požiadavky, za ktorých je možné uvedené činnosti vykonať. 

Verejnosť 	Pripomienky združenia VIA IURIS - Centrum pre práva občana k návrhu novely zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie: 
A. k navrhovaným novelizačným bodom 

1. k bodu 11 návrhu novely 

V navrhovanom § 6 ods. 4 doplniť na konci vetu: „Povinnosť podľa odseku 5 sa vzťahuje aj na dotknuté obce, v ktorých sa oznámenie na nahliadnutie podľa rozhodnutia príslušného orgánu nenachádza.“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené doplnenie navrhujeme z dôvodu, aby nemohlo dôjsť k situácii, že sa verejnosť (obyvatelia dotknutých obcí, kde nebude oznámenie zverejnené na nahliadnutie podľa tohto ustanovenia) o posudzovaní strategického dokumentu nedozvie a tak nebude môcť využiť svoje práva, ktoré jej vyplývajú z ďalších ustanovení zákona EIA. V prípade navrhovanej úpravy by sa mohlo stať, že obce, kde nebude oznámenie o posudzovaní strategického dokumentu na nahliadnutie, si budú ustanovenie § 6 ods. 5 zákona EIA (v súčasnosti § 6 ods. 3) vykladať tak, že sa na nich táto povinnosť nevzťahuje, keďže im oznámenie doručené nebude. Pripomienka je zásadná. 

2. k bodu 13 návrhu novely 

V navrhovanom § 6a ods. 3 za slová „pri príprave“ vložiť čiarku a slovo „posudzovaní“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené doplnenie navrhujeme z dôvodu, aby bolo úplne zrejmé, že aktívnou účasťou verejnosti sa myslí aj/najmä účasť na posudzovaní podľa tohto zákona. Pripomienka je zásadná. 

3. k bodu 40 návrhu novely 

V § 37 odsek 6 znie: 
„(6) Platnosť záverečného stanoviska k činnosti je 2 roky odo dňa jeho vydania.“ 

4. k bodu 41 návrhu novely 

V § 37 ods. 7 znie: 
„(7) Platnosť záverečného stanoviska k činnosti môže byť na žiadosť navrhovateľa predĺžená o ďalšie 2 roky, ak navrhovateľ písomne preukáže, že nedošlo k podstatným zmenám navrhovanej činnosti, podmienok v dotknutom území vrátane nových činností a stavieb podliehajúcich procesu posudzovania vplyvov, k novým skutočnostiam súvisiacim s vecným obsahom správy o hodnotení činnosti a k vývojom nových technológií na realizáciu navrhovanej činnosti. 

V § 37 sa za odsek 7 vkladajú nové odseky 8 a 9 , ktoré znejú: 

„(8) Príslušný orgán informuje o podaní žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska k činnosti rezortný orgán, a všetky osoby, dotknuté orgány, dotknuté obce a dotknutý samosprávny kraj, ktoré v priebehu procesu posudzovania vplyvov tejto činnosti podali písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 1, 2 a 3. Príslušný orgán tiež zverejní žiadosť o predĺženie platnosti záverečného stanoviska na internetovej stránke. Verejnosť, rezortný orgán, dotknuté orgány, dotknuté obce a dotknutý samosprávny kraj môžu podať písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska do 30 dní príslušnému orgánu. O predĺžení platnosti záverečného stanoviska k činnosti rozhodne príslušný orgán, pričom v rozhodnutí uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom na rozhodnutie, akými úvahami bol vedený pri hodnotení dôkazov a pri použití právnych predpisov a ako sa vyrovnal s podanými písomnými stanoviskami verejnosti, rezortného orgánu, dotknutých orgánov, dotknutých obcí a dotknutého samosprávneho kraja. 

(9) Zainteresovaná verejnosť podľa § 24a a § 24b je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak podá písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí o povolení činnosti a zainteresovaná verejnosť podľa § 25, § 26 a § 27 je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak podá písomné stanovisko k žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska.“ 

Odôvodnenie k pripomienkam č. 3. a 4.: 
Považujeme návrh na predĺženie platnosti záverečného stanoviska na 7 rokov za neodôvodnený a v rozpore s účelom procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie. V prípade, že príde k zmene podmienok v území, k vývoju nových technológií alebo k novým skutočnostiam súvisiacim s vecným obsahom správy o hodnotení, v prípade záverečného stanoviska platného až 7 rokov by nebolo zabezpečené zohľadnenie týchto zmien v záverečnom stanovisku. Rovnako, za 7 rokov od vydania záverečného stanoviska, mohli v území pribudnúť ďalšie činnosti a stavby s významným dopadom na životné prostredie, ktorých existencia nebola známa a posudzovaná. Kumulatívny vplyv týchto stavieb a činností so stavbou posúdenou pred viacerými rokmi môže zásadne meniť stav krajiny, vplývať na zdravie a životné prostredie (preto je potrebné pri rozhodovaní o predĺžení záverečného stanoviska posúdiť aj vplyv týchto nových činností a stavieb). Navrhujeme, aby bola zakotvená kratšia doba platnosti záverečného stanoviska, ktorá by mohla byť predĺžená za podmienky, že pri predlžovaní platnosti bude zabezpečená účasť verejnosti a dotknutých orgánov. Považujeme lehotu 2 rokov platnosti záverečného stanoviska s možnosťou predĺženia platnosti o ďalšie 2 roky za dostatočnú. Lehotu 2 + 2 roky považujeme za dostatočnú i z toho dôvodu, že nemusí existovať obava, že by v dobre platnosti záverečného stanoviska nestihlo skončiť konanie o povolení činnosti (napr. podľa stavebného zákona alebo zákona o integrovanej prevencii). Maximálna lehota na vydanie rozhodnutia v jednom stupni by v zmysle správneho poriadku mala byť 3 mesiace, na oboch stupňoch 6 mesiacov, ak počítame 2 fázy konania (územné konanie a stavebné konanie), ide o 12 mesiacov. Záverečné stanovisko však bude platné dvojnásobne dlhší čas (24 mesiacov) – a navyše bude možné jeho platnosť predĺžiť o ďalšie dva roky. 

Nepovažujeme ani za dobré ponechať v platnosti súčasne existujúcu úpravu, podľa ktorej záverečné stanovisko nestráca platnosť, ak sa počas jeho platnosti začne konanie o umiestnení alebo povolení činnosti podľa osobitných predpisov. Súčasne platná právna úprava umožňovala, aby bolo záverečné stanovisko platné mnoho rokov (napr. 10 a viac), pretože počas doby platnosti záverečného stanoviska začalo niekoľko rokov trvajúce povoľovacie konanie. 

Nami navrhované ustanovenia reagujú na aplikačnú prax, v ktorej sa o predlžovaní platnosti záverečného stanoviska rozhodovalo rozhodnutiami, ktoré neobsahovali dostatočné odôvodnenie, obsahovali iba formálne konštatovanie, že podmienky na predĺženie platnosti záverečného stanoviska boli splnené, bez uvedenia akýchkoľvek dôvodov, nebrali do úvahy stanoviská zainteresovanej verejnosti a dotknutých orgánov a verejnosť nebola dokonca o predlžovaní platnosti záverečného stanoviska ani informovaná. To bol postup, ktorý je jednoznačne v rozpore s Aarhuským dohovorom a Smernicou o EIA. 

Článok 6 Smernice o EIA stanovuje podrobnosti o účasti verejnosti na procesoch environmentálneho rozhodovania. Podľa Čl. 6 ods. 4 smernice „Dotknutej verejnosti sa poskytnú včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa procesov environmentálneho rozhodovania uvedeného v článku 2 ods. 2 a na tento účel je oprávnená vyjadriť pripomienky a stanoviská, kým sú ešte príslušnému orgánu alebo orgánom otvorené všetky možnosti, predtým ako sa rozhodne o žiadosti o povolenie (...).“ Podľa Čl. 6 ods. 6 smernice „Poskytnú sa primerané časové rámce pre rozličné fázy, poskytujúce dostatočný čas na informovanie verejnosti a na prípravu a efektívnu účasť dotknutej verejnosti na environmentálnom rozhodovaní, ktoré podliehajú ustanoveniam tohto článku." Cieľom komunitárnej právnej úpravy v oblasti životného prostredia je prispievať k ochrane životného prostredia, pričom tieto ciele majú byť dosahované realizáciou procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie na základe komplexného zistenia informácií. O procese posudzovania vplyvov na životné prostredie má byť verejnosť informovaná a má právo sa ho zúčastniť. Uvedené platí aj o rozhodovaní o predĺžení platnosti záverečného stanoviska. Rozhodovanie o predĺžení platnosti záverečného stanoviska je vlastne posudzovaním, či sa pomery nezmenili tak, že je potrebné vykonať nový proces posudzovania vplyvov na životné prostredie. Výsledkom konania o žiadosti o predĺženie platnosti záverečného stanoviska teda môže byť záver, že nie sú splnené podmienky na predĺženie platnosti a že je potrebné vykonať nový proces posudzovania vplyvov. Pri rozhodovaní o predĺžení stanoviska je nevyhnutné preveriť aktuálnosť záverov záverečného stanoviska v čase predlžovania. Takéto preverenie je možné iba v otvorenom procese, za účasti verejnosti. Preto taký postup, pri ktorom sa platnosť záverečného stanoviska predlžuje rozhodnutím bez dostatočného odôvodnenia, prečo boli splnené podmienky na predĺženie platnosti, a bez informovania a účasti verejnosti a dotknutých orgánov, jednoznačne popiera ciele Smernice o EIA. Stanovisko z procesu posúdenia vplyvov (ako podklad pre vydanie ďalších povolení) má svoje opodstatnenie iba vtedy, ak v aktuálnom čase, teda pred vydaním povolenia, poskytuje odpovede na otázky o možných vplyvoch navrhovanej činnosti na životné prostredie. 

Z uvedených dôvodov navrhujeme podrobnejšiu úpravu procesu predlžovania platnosti záverečného stanoviska a zakotvenie účasti verejnosti a dotknutých subjektov pri jeho predlžovaní. 

5. k bodu 45 návrhu novely 

V navrhovanom § 63 ods. 1 doplniť za slová „dotknutým orgánom“ čiarku a slová „zainteresovanou verejnosťou“. 

Odôvodnenie: 
Keďže návrh novely v navrhovanom novom ustanovení §6a ods. 3 priznáva právo zainteresovanej verejnosti zúčastniť sa aj na konzultáciách podľa § 63, malo by to byť premietnuté aj v ustanovení § 63. Navrhujeme preto, aby sa to v tomto ustanovení vyjadrilo explicitne. Pripomienka je zásadná. 

----------------------------------------------------------------------- 

B. nové novelizačné body 

Navrhujeme doplnenie nasledovných novelizačných bodov. 

1. V § 26 v prvej vete sa vypúšťajú slová „na ďalšiu podporu stanoviska občianskej iniciatívy alebo priamo“. 

2. V § 26 v druhej vete sa vypúšťajú slová „Podpisovú listinu, v ktorej je uvedené meno, priezvisko, trvalý pobyt, dátum narodenia a podpis osôb, ktoré spoločné stanovisko podporujú, a“ a slová „a povoľujúcemu orgánu najneskôr“. 

3. V § 27 v tretej vete sa vypúšťajú slová „a povoľujúcemu orgánu spoločne“ a slová „k zámeru navrhovanej činnosti“. 

4. V prílohe č. 12 časť III. sa vkladá nový bod 6., ktorý znie: 
„6. Písomné stanoviská zainteresovanej verejnosti, ktoré boli podané podľa 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 zákona.“ 

Odôvodnenie k bodom 1., 2., 3 a 4.: 

Vzhľadom k tomu, že podľa § 25 sa môže stať účastníkom konania aj samotná občianska iniciatíva a vzhľadom na to, že je zbytočné, aby občianske združenie predkladalo podpisovú listinu s podpismi osôb, ktoré podporujú spoločné stanovisko (už v novele účinnej od 1. mája 2010 bola vypustená podmienka, že občianske združenie musí mať 250 členov a teda predkladanie podpisovej listinu nemá význam), navrhujeme vypustiť nadbytočnú úpravu, že občianske združenie môže byť založené na „ďalšiu podporu stanoviska občianskej iniciatívy“ a že občianske združenie predkladá „podpisovú listinu s podpismi osôb, ktoré podpisujú spoločné stanovisko“. 

Po prijatí nami navrhovaných úprav by ustanovenie § 26 znelo: 

„§ 26 
Ak založia fyzické osoby na účel ochrany životného prostredia občianske združenie podľa osobitného predpisu24a) a podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, je také občianske združenie v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu2) účastníkom konania.25) Doklad o zaregistrovaní občianskeho združenia predloží občianske združenie príslušnému orgánu s podaním písomného stanoviska. Také združenie sa na účely tohto zákona považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté.“ 

Navrhujeme tiež zjednotiť úpravu procesných podmienok, na základe ktorých sa zainteresovaná verejnosť môže stať účastníkom nasledovných povoľovacích konaní. Podľa § 25 zákona je občianska iniciatíva povinná predložiť podpisovú listinu a písomné stanovisko k činnosti iba príslušnému orgánu. Navrhujeme preto upraviť povinnosti občianskeho združenia (§ 26) a mimovládnej organizácie (§ 27) podobne. Domnievame sa, že povinnosť občianskeho združenia (§ 26) a mimovládnej organizácie (§ 27) predložiť písomné stanovisko spolu s podpisovou listinou resp. s dokladom o zaregistrovaní aj povoľujúcemu orgánu nie je nutná a ani účelná. Písomné stanovisko k činnosti podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 sa predkladá príslušnému orgánu (ktorý vykonáva posudzovanie vplyvov) alebo dotknutej obci. Písomné stanovisko k činnosti sa nepredkladá povoľujúcemu orgánu, a preto nie je účelné, aby bol povoľujúcemu orgánu zasielaný iba samotný doklad o registrácii resp. podpisová listina. Nie je to nutné aj preto, že vo fáze posudzovania vplyvov ešte nie je zrejmé, či vôbec začne na povoľovacom orgáne konanie o povolení činnosti a ako bude znieť žiadosť o povolenie činnosti. 

Náš návrh zabezpečuje aj informovanie povoľujúceho orgánu o písomných stanoviskách zainteresovanej verejnosti, v prípade, že na povoľovacom orgáne začne konanie o povolení činnosti. V bode 3. navrhujeme, aby všetky písomné stanoviská zainteresovanej verejnosti podané v rámci procesu EIA boli aj obsahom záverečného stanoviska, ktoré sa následne zasiela povoľujúcemu orgánu. Nebude preto dôvod, aby ich povoľujúcemu orgánu zasielalo aj občianske združenie podľa § 26, resp. mimovládna organizácia podľa § 27. Tým, že povoľujúci orgán bude, na základe obsahu záverečného stanoviska, vedieť, kto podal písomné stanovisko v rámci procesu EIA, bude zároveň vedieť, s kým má jednať ako s účastníkom povoľovacieho konania. V prípade potreby si môže podpisovú listinu alebo doklad o zaregistrovaní mimovládnej organizácie vyžiadať od príslušného orgánu, ktorému tieto doklady budú predložené v rámci procesu EIA. 

Navyše, tretia veta ustanovenia § 27 je mätúca, keď obsahuje podmienku predloženia písomného stanoviska k zámeru. Takéto stanovisko však nemusí existovať, keďže mimovládna organizácia na to, aby sa stala účastníkom ďalšieho povoľovacieho konania podľa prvej vety tohto ustanovenia, nemusí predložiť stanovisko k zámeru, ale stačí ak predloží písomné stanovisko ku ktorejkoľvek fáze (k zámeru, k rozsahu hodnotenia alebo k správe o hodnotení) procesu EIA. Pripomienky sú zásadné. 

5. Za § 24a sa vkladá nové ustanovenie § 25b, ktoré znie: 

§ 24b znie: 

„§ 24 b 

Právnická osoba, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu2) postavenie účastníka konania.25) Rovnako má postavenie účastníka tohto povoľovacieho konania právnická osoba, ktorá počas povoľovacieho konania podá písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí. Táto právnická osoba sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. Výpis z obchodného registra alebo obdobného registra, nie starší ako tri mesiace, ak ide o právnickú osobu, ktorá sa zapisuje do takéhoto registra predloží právnická osoba príslušnému orgánu spolu s podaním písomného stanoviska.“ 

Odôvodnenie: 

Platné znenie zákona uvádza právnickú osobu medzi zainteresovanou verejnosťou v § 24 písm. b) zákona. Ustanovenie § 24 zákona je však iba „deklaratívne“ - vypočítava osoby patriace medzi zainteresovanú verejnosť, ale nezakladá priamo ich právo byť účastníkom správneho konania o povolení činnosti. Právo týchto osôb byť účastníkmi o povolení činnosti priamo zakladajú až nasledujúce ustanovenia - § 24a, § 25, § 26 a § 27. Pojem „právnická osoba“ nebol vložený aj do nasledovného ustanovenia, ktoré by zakladalo účastníctvo právnickej osoby v správnom konaní o povolení činnosti. 

Skutočnosti, že aj „právnická osoba“ patrí medzi zainteresovanú verejnosť a mali by jej patriť práva účastníka konania v prípade, že „má záujem“ na rozhodovaní, vyplýva z čl. 1 ods. 2 Smernice 85/337/EHS (v znení smernice 2003/35/ES). V zmysle uvedeného článku smernice sa zainteresovanou verejnosťou, ktorej členovia majú mať postavenie účastníka povoľovacích konaní, rozumejú aj právnické osoby (napr. obce, spoločnosti), ktoré „majú záujem“ na rozhodovaní. 

Na to, aby právnická osoba, ako časť „zainteresovanej verejnosti“, mohla byť účastníkom správneho konania, je potrebné, aby účastníctvo právnickej osoby bolo v zákone o posudzovaní vplyvov na životné prostredie výslovne zakotvené, rovnako ako to je výslovne zakotvené v prípade fyzickej osoby v § 24a, občianskej iniciatívy podľa § 25, občianskeho združenia podľa § 26 a mimovládnej organizácii podľa § 27. 

Ustanovenie musí obsahovať aj formuláciu, že táto právnická osoba sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. V praxi sa totiž vyskytujú situácie, kedy správne orgány a súdy spochybňujú právo právnických osôb napadnúť na súde porušenie zákonného ustanovenia hmotnoprávneho charakteru. V týchto prípadoch sa argumentuje, že právnická osoba môže pred súdom namietať iba porušenie svojich procesných práv účastníka konania. Aby sa zabezpečila požiadavka, aby mala právnická osoba, ktorá je zainteresovanou verejnosťou prístup k preskúmaniu procesných aj hmotnoprávnych porušení zákona pred súdom, ako to požaduje čl. 9 ods. 2 Aarhuského dohovoru a čl. 10a Smernice EIA, je potrebné zakotviť do ustanovenia predmetnú formuláciu, ktorá umožní napadnúť na súde aj porušenia hmotnoprávnych ustanovení zákonov. 

Pripomienka je zásadná. 

6. V § 24a ods. 1 sa na konci vkladá táto veta: 

„Rovnako má postavenie účastníka tohto povoľovacieho konania fyzická osoba staršia ako 18 rokov, ktorá počas povoľovacieho konania podá písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí.“ 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme, aby celé ustanovenie § 24a ods. 1 znelo: 

„§ 24a 
(1) Fyzická osoba staršia ako 18 rokov, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu2) postavenie účastníka konania.25) Rovnako má postavenie účastníka tohto povoľovacieho konania fyzická osoba staršia ako 18 rokov, ktorá počas povoľovacieho konania podá písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí.“ 

Schválený zákon totiž stanovuje podmienku, že účastníkom povoľovacieho konania je tá osoba, ktorá v rámci predchádzajúceho EIA procesu „podá písomné stanovisko..., z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí“. 

Počas procesu EIA nie je však projekt rozpracovaný v miere, ktorá je potrebná pre povoľovanie projektu. Zákon o EIA síce usmerňuje investora („navrhovateľa“) v tom, ktoré informácie majú byť predložené v jednotlivých štádiách (napríklad Príloha č. 11 zákona o EIA určuje aký má byť obsah a štruktúra správy o hodnotení navrhovanej činnosti), avšak v tejto fáze prípravy sa verejnosť nedostane k všetkým informáciám, ktoré pre jej participáciu môžu byť dôležité. 

V slovenskom právnom poriadku sú napríklad informácie, z ktorých vyplýva celková charakteristika povoľovaného projektu/činnosti alebo výrobného procesu, ktorý sa má realizovať v povoľovanom zariadení, dostupné až v povoľovacích konaniach. Tieto konania, najmä územné, stavebné a kolaudačné konanie podľa stavebného zákona č. 50/1976 Zb. alebo integrované povoľovanie podľa zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPKZ), nasledujú až po procese hodnotenia vplyvov na životné prostredie. 

Konkrétne napríklad § 39a stavebného zákona, podľa ktorého prebieha povoľovanie väčšiny projektov podliehajúcich procesu EIA, určuje, čo je obsiahnuté v rozhodnutí o umiestnení stavby, teda čo je predmetom územného konania: 

§ 39a 
(1) Rozhodnutím o umiestnení stavby sa určuje stavebný pozemok, umiestňuje sa stavba na ňom, určujú sa podmienky na umiestnenie stavby, určujú sa požiadavky na obsah projektovej dokumentácie a čas platnosti rozhodnutia. Umiestnenie stavby sa vyznačí v grafickej prílohe územného rozhodnutia. 
(2) V podmienkach na umiestnenie stavby sa určia požiadavky 
a) na ochranu prírody a krajiny a na zabezpečenie starostlivosti o životné prostredie, 
b) na zabezpečenie súladu urbanistického riešenia a architektonického riešenia stavby s okolitým životným prostredím, najmä na výškové a polohové umiestnenie stavby vrátane odstupov od hraníc pozemku a od susedných stavieb, na výšku stavby, prístup a užívanie stavieb osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie, na napojenie na siete technického vybavenia, napojenie na pozemné komunikácie, na podiel zastavanej plochy a nezastavanej plochy zo stavebného pozemku vrátane požiadaviek na úpravu jeho nezastavaných plôch, 
c) vyplývajúce z chránených častí krajiny alebo z ich blízkosti, 
d) vyplývajúce zo stanovísk dotknutých orgánov. 

Tieto informácie sú k dispozícii až po skončení EIA procesu, hoci práve tieto informácie môžu byť pre členov verejnosti podstatné a určujúce pri rozhodovaní o tom, či sa zapoja do povoľovacieho konania , pri posúdení toho, či na konaní o povolení činnosti „majú záujem“ a pri posúdení možných vplyvov navrhovaného projektu alebo činnosti na ich životné prostredie a zdravie. 

Z hľadiska účasti verejnosti je teda problematické, ak jej členovia majú zvážiť svoje zapojenie do konania o povolení činnosti iba na základe informácií, ktoré – vzhľadom na to, že ešte ani nezačalo konanie o povolení činnosti – nie sú dostatočne podrobné alebo potrebné informácie vôbec nie sú k dispozícii. Preto súčasná úprava nie je v súlade s Aarhuským dohovorom. Pripomienka je zásadná. 

7. Za § 65a sa vkladá nové ustanovenie § 65b, ktoré znie: 

„§ 65b 
Prechodné ustanovenie 
účinné od 1. júna 2011 

Ak písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 nemožno podať, pretože proces posudzovania vplyvov na životné prostredie podľa tohto zákona bol ukončený pred 1. májom 2010, zainteresovaná verejnosť podľa § 24a a § 24b je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak počas tohto povoľovacieho konania podá písomné stanovisko, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí a zainteresovaná verejnosť podľa § 25, § 26 a § 27 je účastníkom následného povoľovacieho konania, ak počas tohto povoľovacieho konania podá písomné stanovisko.“ 

Odôvodnenie: 

Podmienka, ktorá stanovuje, že ak chce byť zainteresovaná verejnosť účastníkom povoľovacích konaní, tak sa musí zapojiť do predchádzajúceho procesu EIA, má za dôsledok, že na Slovensku bude povolená celá rada projektov so závažným dopadom na zdravie a životné prostredie, kde nebola zabezpečená dostatočná účasť verejnosti. V prípade projektov, kde bol proces EIA už ukončený, je totiž logicky uvedená podmienka nesplniteľná. Jedná sa pritom o nemalý počet projektov, ktoré sú spolufinancované z prostriedkov Európskej únie. Povolenie týchto projektov bez toho, aby zainteresovaná verejnosť mohla byť účastníkom povoľovania, môže viesť k tomu, že EÚ odmietne tieto projekty financovať alebo že nepreplatí výdavky na realizáciu týchto projektov. Preto navrhujeme ustanovenie, ktoré ošetruje prípady, kedy proces posudzovania vplyvov na životné prostredie (EIA) bol už ukončený. 

Navrhujeme preto, aby zákon obsahoval prechodné ustanovenie, ktoré by umožňovalo zainteresovanej verejnosti byť účastníkom konania ak podá písomné stanovisko počas povoľovacieho konania. 

Z nám dostupných informácií, medzi projekty, ktoré čerpajú prostriedky priamo z Európskej Únie alebo prostredníctvom public-private partnership čerpajú prostriedky z Európskej Investičnej Banky a proces EIA u nich už prebehol, patria napríklad: 

? V rámci železničnej infraštruktúry sú to projekty: 
o modernizácia trate Žilina – Krásnô nad Kysucou 
o modernizácia trate Nové Mesto nad Váhom – Púchov 
? V rámci cestnej infraštruktúry sú to projekty: 
o D3 Hričovské Podhradie – Žilina, Strážov 
o D1 Sverepec – Vrtižer 
o D1 Fričovce – Svinia 
o D1 Hubová – Ivachnová 
o D1 Turany – Hubová 
? V rámci infraštruktúry integrovaných dopravných systémov sú to projekty: 
o Železničné prepojenie letiska M.R.Štefánika 
o Nové železničné prepojenie Bratislava Predmestie – Bratislava Petržalka 
? V rámci cestej infraštruktúry (rýchlostné cesty a cesty I. triedy) je to projekt: 
o R1 Žarnovica – Šášovské Podhradie 

Tento zoznam vychádza z „Indikatívneho zoznamu veľkých projektov Operačného programu Doprava“ 
(http://www.telecom.gov.sk/index/open_file.php?file=eurounia/fondy/OPD/Priloha_1_aktual.pdf), ktorý sa nachádza na oficiálnej webovej stránke Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (http://www.telecom.gov.sk/index/index.php?ids=44851). 
V rámci „Operačného programu Životné prostredie“ sú takými projektami, kde sa zvažuje (resp. už prebieha) financovanie z fondov Európskej únie a EIA proces bol ku dňu účinnosti novely už ukončený, napríklad niektoré projekty protipovodňových úprav, malé vodné elektrárne a viaceré projekty odpadového hospodárstva. 

Pripomienka je zásadná. 

VIA IURIS - Centrum pre práva občana 
Radničné nám. 9 
902 01 Pezinok 
 	O 	ČA 	Väčšina pripomienok bola akceptovaná. Neakceptované boli pripomienky týkajúce sa doby trvania platnosti záverečného stanoviska a možnosti jeho predlžovania.Navrhujeme ponechať navrhovanú sedemročnú lehotu platnosti záverečného stanoviska. Pričom neumožňujeme jeho ďalšie predĺženia. Navrhovaná lehota je teda lehotou končenou, po ktorej stanovisko prestáva platiť (s výnimkou začatia následného povoľovacieho konania v čase platnosti záverečného stanoviska). Zmeny v území, ktoré môžu nastať v priebehu platnosti stanoviska budú predmetom samotného povoľovacieho konania, kde sa k jednotlivým zmenám vyjadria jednotlivé dotknuté orgány – o. i. aj orgány štátnej správy životného prostredia. Navrhujeme tiež v zákone ponechať jednotnú platnosť záverečného stanoviska bez možnosti jeho predlžovania. Po uplynutí sedemročnej lehoty, počas ktorej sa nezačne následné povoľovacie konanie, bude potrebné pre tú istú navrhovanú činnosť vykonať nové posudzovanie vplyvov aj s ohľadom na možné zmeny, ktoré nastali v území počas sedemročnej doby platnosti pôvodného záverečného stanoviska. 	
Klub 500 	§ 4 ods.1 
V § 4 Predmet a rozsah posudzovania strategických dokumentov sa uvádza, že : 
Ods. (1) Predmetom posudzovania je strategický dokument, pripravovaný pre oblasť poľnohospodárstva, lesníctva, rybárstva, priemyslu, energetiky, dopravy, odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva, telekomunikácií, cestovného ruchu, územného plánovania alebo na využívanie územia, regionálny rozvoj a životné prostredie, vrátane strategického dokumentu, na ktorého financovaní sa podieľa EÚ, ktorý má pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie a a zároveň vytvára rámec na schválenie niektorej z navrhovaných činností uvedených v prílohe č. 8. 

Pôvodné znenie § 4 nahrádza nové znenie, pričom sa ešte vypúšťa doterajšia príloha č. 1, ktorá vymedzuje strategické dokumenty podliehajúce posudzovaniu ich vplyvov na životné prostredie vrátane zdravia. 
Navrhované znenie nie je jasné, je len všeobecne uvedené akých oblastí sa týka, nie je možné z neho jednoznačne posúdiť, ktoré strategické dokumenty podliehajú vlastne posudzovaniu aj z pohľadu zakomponovania činností uvedených v prílohe č. 8. 
 	Z 	N 	Rozsah povinne posudzovaných strategických dokumentov bol doteraz vymedzený prílohou č. 1, ktorá obligatórne určovala presné názvy strategických dokumentov, ktoré podliehajú procesu posudzovania. Uvedeným postupom však dochádzalo k tomu, že veľká časť dokumentov, ktoré mali byť posúdené v zmysle ustanovení čl. 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (ďalej len „smernica SEA“) nebola posúdená a to jednak z dôvodu, že ich názov doslova nezodpovedal názvu uvedenému v prílohe (bol napr. mierne pozmenený) alebo išlo o strategické dokumenty, ktorých potreba vyplynula z nových právnych predpisov, čiže nemohli byť obsiahnuté v prílohe č. 1, alebo z úloh uložených uzneseniami vlády. Jednoznačne stanoviť rozsah posudzovaných dokumentov z uvedených dôvodov variability ich názvoslovia i rozsahu nie je možné, a preto sme pri tvorbe návrhu zákona pristúpili k zovšeobecneniu, stanovujúcemu všeobecne okruh povinne posudzovaných dokumentov tak aby ustanovenie § 4 ods. 1 a násl. boli plne v súlade s čl. 3 smernice SEA. 

Rozpor bol prerokovaný na rozporovom konaní dňa 24. marca 2011, na rozporovom konaní na úrovni štátneho takomníka sa zástupcovia Klubu 500 nezúčastnili. 	
 	celému návrhu zákona 
Hlavné mesto SR Bratislava žiada, aby v rámci predmetnej novely boli ustanovenia zákona č. 24/2006 Z.z. zosúladené s ustanoveniami stavebného zákona a jeho vykonávacích vyhlášok, najmä v oblasti posudzovania strategických dokumentov. 
Zdôvodnenie: 
Podľa § 1 ods. 1 a 2 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov územným plánovaním sa sústavne a komplexne rieši priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia, určujú sa jeho zásady, navrhuje sa vecná a časová koordinácia činností ovplyvňujúcich životné prostredie, ekologickú stabilitu, kultúrno-historické hodnoty územia, územný rozvoj a tvorbu krajiny v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja. Územné plánovanie vytvára predpoklady pre trvalý súlad všetkých činností v území s osobitným zreteľom na starostlivosť o životné prostredie, dosiahnutie ekologickej rovnováhy a zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja, na šetrné využívanie prírodných zdrojov a na zachovanie prírodných, civilizačných a kultúrnych hodnôt. 
Hlavné mesto SR Bratislava obstaráva ako orgán územného plánovania v rámci originálnej samosprávnej pôsobnosti územné plány, ktoré patria medzi základné nástroje územného plánovania. Jednotlivé etapy obstarania územných plánov sú prerokovávané so širokou škálou dotknutých orgánov a s verejnosťou, pričom orgány územného plánovania spolupracujú s týmito subjektmi už od začiatku obstarávania dokumentu v rámci prípravných prác. Následne sú tieto dokumentácie predkladané na posúdenie a pripomienkovanie v rámci verejného prerokovania v etape spracovania zadania, konceptu riešenia a návrhu územného plánu. 
Zároveň sú tieto dokumenty zaradené medzi strategické dokumenty podliehajúce posudzovaniu podľa ustanovení zákona č. 24/2006 Z.z. bez zosúladenia s postupmi, ktoré upravujú ustanovenia prvej časti stavebného zákona o územnom plánovaní. 
Podľa článku 4 ods. 2 a 3 transponovanej smernice požiadavky tejto smernice sa začlenia do existujúcich postupov členských štátov na schválenie plánov a programov alebo sa pridružia do postupov vytvorených pre súlad s touto smernicou. Kde plány a programy tvoria časť určitej hierarchie, členské štáty, aby predišli duplikácii posudzovania, zohľadnia fakt, že posudzovanie sa uskutoční v súlade s touto smernicou na rozličných úrovniach hierarchie. Pre účely, mimo iného, predchádzaniu zdvojenia posudzovania, členské štáty použijú článok 5 ods. 2 a 3. 
Vzhľadom na uvedené žiadame v rámci tejto novely zákona č. 24/2006 Z.z. navrhnúť v spolupráci s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho vývoja SR, ako s rezortom príslušným v oblasti stavebného zákona, doplnenie ustanovení tohto zákona, ktoré vyriešia problém duplicity postupov podľa zákona č. 24/2006 Z.z. a stavebného zákona neúmerne predlžujúci proces obstarania dôležitých nástrojov územného plánovania. 
Na základe dlhodobých skúseností odporúčame riešiť implementáciu predmetnej smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v rámci ustanovení stavebného zákona. Máme za to, že sa týmto spôsobom vyrieši problém duplicity dvoch procesov prerokovávania územnoplánovacích dokumentácií, ktorá predlžuje tento proces a neúmerne zaťažuje všetky zúčastnené subjekty, od orgánov územného plánovania po dotknuté orgány, zúčastňujúce sa prerokovávania týchto dokumentácií. Navrhované riešenie zároveň ušetrí finančné prostriedky. 
 	Z 	ČA 	Riešenie zosúladenia stavebného zákona a zákona č. 24/2006 Z. z.je predmetom čl. II, kde sa novelizuje § 21 ods. 10 stavebného zákona. Ďalšie riešenie spočívajúce vo vylúčení možnej duplicity je obsiahnuté v ustanovení navrhovaného § 8 ods. 1 až 3, kde je uvedené “Ak ide o určovanie rozsahu hodnotenia strategického dokumentu pre strategický dokument, ktorým je územnoplánovacia dokumentácia, vychádza sa z obsahu a štruktúry správy o hodnotení vplyvu strategického dokumentu podľa § 9 ods. 4 pri zohľadnení súčasných poznatkov a metód posudzovania, obsahu a úrovne podrobnosti strategického dokumentu, v akom štádiu schvaľovacieho procesu sa strategický dokument nachádza a rozsah v akom sú určité záležitosti vhodnejšie posudzované na rozličných úrovniach procesu aby sa predišlo duplicite posudzovania.“. Rozsiahlejšie zmeny návrhu zákona predpokladáme až pri príprave nového zákona o posudzovaní vplyvov. 	
 	1. k bodu 13. (nový § 6a) 
Pôsobnosť ustanovenia § 6a vylúčiť vo vzťahu k strategickým dokumentom pre oblasť územného plánovania a na využívanie územia s tým, že predmetnú problematiku podrobne upravujú ustanovenia stavebného zákona. 
Zdôvodnenie: 
Ustanovenia stavebného zákona stanovujú okruh účastníkov prerokovania, ako aj spôsob ich zapojenia do prebiehajúceho procesu. 
Nakoľko ide o zložité odborné dokumenty vypracovávané osobami, ktoré získali oprávnenie na výkon vybraných činností vo výstavbe, tzv. autorizáciu, ako aj proces obstarávania zabezpečujú odborne spôsobilé osoby podľa § 2a stavebného zákona, účasť zainteresovanej verejnosti bez stanovenia určitých pravidiel môže pôsobiť kontraproduktívne. Zároveň je potrebné upozorniť na skutočnosť, že na jednej strane sú postavené konkrétne osoby zodpovedné za výsledok (spracovateľ a obstarávateľ), garantujúce odborné zabezpečenie tohto procesu a na druhej strane neidentifikovaná verejnosť bez akejkoľvek zodpovednosti v danom procese. 
Vychádzajúc z praxe je dôvodná obava, že takto upravený postup zaangažovania verejnosti do procesu SEA sa v konečnom dôsledku premietne do spomalenia procesov SEA – EIA (ktorých termíny boli výrazne skrátené), ako aj ďalších činností súvisiacich napr. so stavebným zákonom (územné plánovanie, územné rozhodovanie a stavebné povoľovanie). Spomalenie procesov môže nastať aj v situáciách, kedy tradične sa vyjadrujúce mimovládne organizácie či občianske združenia bojkotujú akýkoľvek investičný proces v území, alebo požadujú také riešenia, ktoré sú finančne neúnosné (napr. riešenie diaľnice D4 v Bratislave popod Dunajom, neúnosne rozsiahle požiadavky na realizáciu kompenzačných opatrení ap.). 
 	Z 	N 	Doplnením § 6a do návrhu zákona sa zabezpečuje súlad zákona o EIA s čl. 6 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie. Pôsobnosť zainteresovanej verejnosti sa vzťahuje ku všetkým strategickým dokumentom a z uvedeného dôvodu ju nie je možné selektívne obmedziť a vylúčiť jej účasť pre územnoplánovaciu dokumentáciu. Rozsah pojmu „zainteresovaná verejnosť“ bol stanovený výkladom Aarhuského dohovoru a taktiež predchádzajúcimi upozorneniami zo strany Európskej komisie, v ktorých sa upresňovalo, kto všetko má spadať pod zainteresovanú verejnosť. 

Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 13. apríla 2011. 	
 	2. k bodu 24. (pripojenie vety na koniec § 15 ods. 2) 
Obdobne ako pri pripomienke č. 1 k § 6a žiadame obmedziť účinnosť toho ustanovenia vo vzťahu k strategickým dokumentom pre oblasť územného plánovania a na využívanie územia. 
Zdôvodnenie: 
Zasadnutia zastupiteľských orgánov samosprávy, ktoré schvaľujú územnoplánovacie dokumentácie, sú verejné, program ich zasadnutia je zverejnený na úradnej tabuli. Príslušné predpisy umožňujú na podklade súhlasu poslancov priamo vystúpenie verejnosti na rokovaní. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 15 ods. 2 bolo upravené tak, aby schvaľovacie orgány vzali do úvahy výsledky účasti verejnosti. 	
 	3. k bodu 45. ( nový ods. 1 vložený do § 63): 
Obdobne ako pri predchádzajúcich pripomienkach namietame, že ide o duplicitu vo vzťahu k procesom upraveným ustanoveniami stavebného zákona. 
Zdôvodnenie: 
Stavebný zákon upravuje spôsob oboznámenia verejnosti s obstarávanou dokumentáciou, spôsob podávania stanovísk a pripomienok, ako aj spôsob rokovania s dotknutými orgánmi a verejnosťou. 
 	O 	ČA 	Doplnenie § 63 sa vzťahuje ku všetkým procesom EIA a vylúčenie duplicity sa zabezpečuje ustanovením § 8 ods. 2 a 3. 	
 	4. k bodu 18. (§ 8 ods. 2 písm. a) 
Znenie tohto ustanovenia je nezrozumiteľné. 
Obdobne aj v bode č. 49 (príloha č. 2 časť II bod 5) 
 	O 	A 	Znenie uvedeného ustanovenia je v súlade s príslušným ustanovením smernice - čl. 5 ods. 1 smernice 2001/42 Európskeho parlamentu a Rady o posudzovaní určitých plánov a programov na životné prostredie. 	
 	5. k bodu 18. (§ 8 ods.3): 
Pripomíname, že v súčasnosti nie je metodológia procesov SEA stabilizovaná, rôzni experti prezentujú úplne odlišné metodické postupy, kritériá, váhovosť kritérií, matice vplyvov ap., čo je v zásadnom rozpore voči vycizelovaným postupom spracovávania územnoplánovacej dokumentácie, postupmi vyplývajúcimi zo stavebného zákona a vykonávacích vyhlášok. Tým sa vôbec nezabraňuje v tomto bode uvedenému predchádzaniu duplicity posudzovania. 	O 	A 	Ustanovenie § 8 ods. 3 sa do návrhu zákona zavádza okrem iného práve preto aby sa prešlo duplicite posudzovania a teda aj postupom aké sa uvádzajú v pripomienke. 	
 	6. k bodu 31.(§ 23 ods. 4 druhá veta) 
K umožneniu verejnosti doručovať písomné stanovisko k zámeru aj prostredníctvom obce uvádzame, že nechápeme prečo má aj naďalej formálne obec vykonávať funkciu poštára pre doručovanie stanovísk verejnosti príslušnému orgánu. Príslušný orgán je ten orgán, ktorý celý proces EIA riadi, kontroluje a vyhodnocuje, a preto tento postup považujeme za zbytočné zaťažovanie dotknutej obce administráciou. 	O 	N 	Obec v danom prípade informuje verejnosť o zámere spôsobom v mieste obvyklým, pričom verejnosť je podľa doterajšieho znenia zákona zvyknutá na možnosť posielať svoje stanovisko k zámeru prostredníctvom obce. Zaslané stanovisko zároveň môže slúžiť obci ako zdroj informácií o pripomienkach k navrhovanej činnosti.  	
 	7. k bodu 40. (§ 37 ods. 6): 
K predĺženiu platnosti záverečného stanoviska na 7 rokov nemáme pripomienky. 	O 	A