Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov (Nové znenie) 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	363  / 176 	
Počet vyhodnotených pripomienok	363 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	136  / 40 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	54  / 46 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	173  / 90 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	5 (4o,1z) 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	12 (3o,9z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	2 (2o,0z) 	 	x 	 	
25 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
26 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	x 	 	
28 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	32 (32o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
31 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
33 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	34 (9o,25z) 	 	 	 	
34 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
35 .	Slovenská komora daňových poradcov 	 	 	 	x 	
36 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	47 (8o,39z) 	 	 	 	
37 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
38 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
39 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
40 .	Hospodárska rada vlády SR 	 	 	 	x 	
41 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	38 (18o,20z) 	 	 	 	
42 .	Slovenský živnostenský zväz 	 	 	 	x 	
43 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
44 .	Združenie výrobcov liehu a liehovín na Slovensku 	35 (11o,24z) 	 	 	 	
45 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	 	 	 	x 	
46 .	Slovenské združenie výrobcov piva a sladu  	 	 	 	x 	
47 .	Asociácia platiteľov spotrebnej dane z liehu a liehovín 	 	 	 	x 	
48 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	53 (18o,35z) 	 	 	 	
49 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
50 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
51 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
52 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
53 .	Potravinárska komora Slovenska 	 	 	 	x 	
54 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	x 	 	
55 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
56 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
57 .	Verejnosť 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
58 .	Slovenské združenie pre značkové výrobky 	 	33 (14o,19z) 	 	 	
	SPOLU	330 (173o,157z) 	33 (14o,19z) 	13 	19 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	§ 6 ods. 6 písm. b) 
odporúčame legislatívnu skratku „hl“, zavedenú v § 5 ods. 1 použiť aj v § 6 ods. 6 písm. b) 	O 	A 	 	
MS SR 	§5 ods. 1 
v § 5 ods. 1 navrhujeme pre slová „hektolitre 100% alkoholu“ a „liter 100% alkoholu“ použiť iné legislatívne skratky; Legislatívne pravidlá vlády SR neumožňujú použiť skratku zostavenú zo začiatočných písmen slov 	O 	N 	Ide o medzinárodne zaužívanú skratku používanú v alkoholometrii.  	
MS SR 	§ 46 ods. 3, § 49 ods. 2 písm. a) a ods. 14 písm. e) 
upozorňujeme, že v § 46 ods. 3, § 49 ods. 2 písm. a) a ods. 14 písm. e), odkaz č. 31 nedáva zmysel 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 7 
V § 7 ods. 2 písm. h) v bode 1 je potrebné čiarku za slovom „objemu“ vypustiť a na konci bodu spojku „alebo“ vypustiť a na konci bodu 2 vypustiť spojku „a“.  	O 	N 	Znenie ustanovenia je v súlade so smernicou Rady 2006/79/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z priadnej hodnoty a spotrebnej dane. 	
MV SR 	K § 46 
K § 46 ods. 3: Upozorňujeme, že odkaz na § 39 Obchodného zákonníka je zmätočný. 
Rovnakú pripomienku máme aj k § 49 ods. 2 písm. a) a ods. 14 písm. e). 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 49 
V § 49 ods. 2 nie je znenie písm. c) v súlade s úvodnou vetou odseku a je potrebné toto písmeno aj gramaticky upraviť.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 50 
V § 50 ods. 1 písm. c) odporúčame vzhľadom na úvodnú vetu odseku („oznámiť“) čiarku za slovom „údaje“ nahradiť slovami „a zaslať“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 54 
K § 54 ods. 2, 5, 11 a 20: V § 54 ods. 2 by odkaz mal mať správne číslo 67, pretože pred týmto odkazom bol posledným odkazom odkaz s číslom 66. Odkaz 68 v odseku 11 písm. a) a v odseku 20 písm. b) (str. 81) odkazuje na § 57 živnostenského zákona, ale toto ustanovenie upravuje zánik živnostenského oprávnenia, a preto je to zmätočné. Odkaz 67 v odseku 5 písm. a) má mať číslo 68. § 33 živnostenského zákona, na ktorý sa odkazuje v odkaze 67, sa netýka živnostenského oprávnenia (živnostenské oprávnenie upravuje § 10 živnostenského zákona) , ale ustanovuje druhy obchodných živností. Z uvedeného dôvodu žiadame v § 54 ods. 2 za slovom „prevádzkovateľom“ doplniť slovo „obchodných“ a v § 54 ods. 5 písm. a) za slovo „oprávnenie67)“ doplniť slová „na obchodnú živnosť68)“. 
V § 54 ods. 7 písm. d) je text „písm. aň“ zmätočný. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 70 
K § 70 ods. 3: V poznámke pod čiarou k odkazu 79 žiadame doplniť konkrétne ustanovenie živnostenského zákona, a preto slovo „zákon“ je potrebné nahradiť slovami „§ 58 ods. 2 písm. a) zákona“. 
Odporúčame zvážiť pri závažnejších skutkových podstatách správnych deliktov využiť uplatnenie povinnosti živnostenského úradu podľa § 58 ods. 1 písm. c) živnostenského zákona zrušiť živnostenské oprávnenie, ak podnikateľ poruší povinnosti, ktoré by v návrhu zákona boli určené ako osobitne závažné. 
 	O 	A 	 	
MK SR 	K § 49 ods. 2 písm. c): 
Pred slovom „preukazujúci“ navrhujeme doplniť slovo „doklad“. Vecná pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	K § 5 ods. 3 písm. b): 
Slovo „vyjadrený“ navrhujeme vypustiť a nahradiť slovom „vyjadrené“ v príslušnom gramatickom tvare. Vecná pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 13: 
Slová „závodu na pestovateľské pálenie ovocia a o spôsobe použitia vzoriek liehu“, odporúčame uviesť v druhom riadku za slovo „liehovarníckeho“. Technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 20: 
Za slovo „dovozných“ odporúčame vložiť slovo „a“, v súlade s názvom predmetného nariadenia. 

 	O 	A 	 	
MK SR 	K § 10 ods. 1 písm. c):  
Za slovo „prepraveného“ navrhujeme vložiť slová „alkoholického nápoja“, a to z dôvodu zabezpečenia riadneho významu formulácie tohto ustanovenia. 	O 	N 	Znenie ustanovenia je jednoznačné, zosúladené s pojmom oprávneného príjemcu. 	
MK SR 	K § 46 ods. 3:  
Poznámku pod čiarou č. 31, na ktorú sa uvedené ustanovenie odvoláva, odporúčame vypustiť, resp. upraviť, nakoľko ustanovenie a príslušná poznámka pod čiarou spolu obsahovo nesúvisia.  	O 	A 	 	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 30: 
Za slovo „Z. z.“ odporúčame doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. Pripomienka v zmysle bodu 48 Prílohy č. 5 "Legislatívno-technické pokyny" k Legislatívno-technickým pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MK SR 	K návrhu uznesenia, bod B: 
Slovo "predsedu" navrhujeme vypustiť a nahradiť slovom "predsedníčku". 	O 	A 	 	
MK SR 	K návrhu uznesenia, bod B. 2. 
Slovo "predseda" navrhujeme vypustiť a nahradiť slovom "predsedníčka".  	O 	A 	 	
MH SR 	§ 2 Vymedzenie základných pojmov, písmeno g) a k ostatným prípadom výskytu pojmu „osoba“, „osoby“...v rámci návrhu zákona ako celku: 
Žiadame úpravu v prvej vete písmena g), podľa ktorého prevádzkovateľom daňového skladu osoba,... nasledovne: „podľa ktorého prevádzkovateľom daňového skladu je právnická alebo fyzická osoba,..“ 

Odôvodnenie pripomienky: 

Výraz „osoba“, „osoby“... v danom právnom ustanovení a aj v nasledujúcich právnych ustanoveniach v návrhu zákona je nesprávny. Výraz osoba a osoby je všeobecný a necharakterizuje fyzické a právnické osoby ako osoby, ktoré podnikajú na základe príslušných zákonov. 
 	Z 	N 	Zavedenie pojmov súvisí s usmernením Legislatívnej rady vlády, ktorá odporučila používať termín „osoba“. 	
MH SR 	Pripomienka k §6: 
Z návrhu zákona nie je zrejmé, že výpočet je vztiahnutý na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v jednotlivých druhoch alkoholických nápojov a formulácia ako sadzby dane, tak aj jej výpočtu je nesprávna, nejasná a nezrozumiteľná. 
Zastávame názor, že v prípade opisu výpočtu musí byť postup formulovaný matematicky správne, a to nie je. Naviac definície sadzby dane pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov matematicky ani logicky nekorešpondovali s popisom výpočtu sadzby dane. Nedáva zmysel, prečo by mala byť sadzba dane ustanovená – definovaná ako konkrétne % zo základnej sadzby dane tak, ako je to formulované v prvej časti vety o sadzbe dane, zrazu vypočítaná ako súčin konkrétneho % zo základnej sadzby dane a koeficientu, o ktorom nikto nič nevie, naviac zložito a gramaticky nesprávne zadaného – „a koeficientu 12,5% delený 100“. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	Pripomienka k § 16 Zábezpeka na daň: 
Keďže alkohol v pozastavení dane, skladovaný v daňovom sklade podlieha spotrebnej dani až po uvoľnení do voľného obehu, považujeme zábezpeku na daň za likvidačnú finančnú záťaž pre podnikateľov. 
Z navrhovaného znenia § 16 ods. 2 a 3 vyplýva, že správcovia dane budú požadovať, aby prevádzkovateľ daňového skladu skladal tri rôzne zábezpeky resp. aby zložená zábezpeka bola tvorená ich súčtom. 
Použité pojmy „stabilná finančná situácia“, „aktívna spolupráca s colným úradom“ a „nastali iné okolnosti, na základe ktorých možno odôvodnene predpokladať, že prevádzkovateľ daňového skladu nesplní riadne a včas svoju povinnosť zaplatiť daň podľa tohto zákona“ sú vzhľadom na ich chýbajúce definovanie nezrozumiteľné a neumožňujú kontrolovať splnenie podmienok na upustenie od zábezpeky a poskytujú priestor na korupciu. 
 	O 	N 	Nejde o kumulatívne stanovenie výšky zábezpeky na daň, ale o výpočet jej výšky tak, aby každý typ daňového skladu ručil za množstvo alkoholického nápoja, ktorý vyrobí, prijme alebo prepraví. 	
MH SR 	Pripomienka k § 63 Osobitná úprava pre malého výrobcu vína: 
V odseku (1) sa nachádza vymedzenie malého výrobcu vína a v odseku (2) sa určujú doklady, ktoré musí malý výrobca vína predložiť colnej správe. V ďalšom odseku (3) sa nachádza odvolanie na plnenie povinnosti v zmysle odseku (1) týkajúce sa predloženia príloh – upozorňujeme, že odsek (1) vymedzuje resp. charakterizuje malého výrobcu vína a neurčuje predloženie príloh resp. žiadosti a príslušných evidenčných údajov – takúto podmienku obsahuje ustanovenie odseku (2). V týchto súvislostiach konštatujeme, že odsek (3) písmeno a) je duplicitné voči odseku (2) písmeno a). 
Podľa odseku (4) má Colný úrad preverovať pravdivosť dokumentov podľa odseku (2) a (3) – v zmysle uvedeného ide o preverovanie pravdivosti úradných dokumentov, ktoré sa týkajú výpisu z OR SR a z oprávnenia o živnostenskom podnikaní, ktoré musia byť v súlade s príslušnými zákonmi a preverovanie ich pravdivosti nemá opodstatnenie. 
Podľa odseku (5) má malý výrobca piva uloženú povinnosť každú zmenu údajov podľa odseku 2 písm. a) (tzn. zmenu identifikačných údajov žiadateľa a adresy umiestnenia jeho prevádzkarní, ak nie sú totožné s jeho sídlom alebo s trvalým pobytom), a odseku 3 písm. b) (tzn. zmenu technickej dokumentácie, stručný opis činnosti a opis výrobných priestorov s pripojeným náčrtom), oznámiť colnému úradu do 15 dní odo dňa jej vzniku. V priebehu ekonomickej činnosti malého výrobcu vína môže vzniknúť kedykoľvek snaha o rozšírenie alebo zúženie výrobných priestorov. Krátkodobo, môže časť svojich výrobných priestorov prenajať alebo inak sa rozhodnúť. V rámci spotrebných daní z vína u malého výrobcu ide predsa o objem jeho produkcie a technická dokumentácia – jej zmeny, ako aj zmeny výrobných priestorov ich výšku ničím neovplyvnia. Preto vzniká otázka či je táto podmienka opodstatnená a či zbytočne nezvyšuje administratívnu záťaž podnikateľa. 
Odporúčanie v súlade s pripomienkou: 
Odporúčame § 63 ako celok zjednodušiť, vylúčiť duplicitu uvedených odsekov a ich príslušných písmen. Odporúčame, aby požadované doklady (identifikačné údaje žiadateľa... atď.) boli nahradené aktuálnym výpisom z OR SR alebo živnostenského oprávnenia v súlade s príslušnými právnymi predpismi. Ide o zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže podnikateľov. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	Pripomienka k § 73: 
Keďže navrhovaná jednomesačná lehota (od 01. 01. 2013 do 31. 01. 2013) na „dopoužívanie“ „starých“ kontrolných známok je veľmi krátka, v spojení so skutočnosťou, že v januári a februári predaj liehovín klesne a stagnuje, povedie k neodôvodneným a nezmyselným finančným stratám na strane odberateľov kontrolných známok spojených s ničením predmetných kontrolných známok. Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti predpokladáme, že mnohí (ak nie všetci) obchodníci nebudú chcieť po 01. januári 2013 (odkedy bude možné označovať spotrebiteľské balenie „novou“ kontrolnou známkou) nakupovať spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou z dôvodu oprávnených obáv, že nebudú schopní spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou predať konečnému spotrebiteľovi do 31. decembra 2013. S poľutovaním musíme konštatovať, že prechodné ustanovenia predloženého Návrhu zákona budú mať deštruktívne účinky na podnikateľské subjekty, ktoré obchodujú s liehovinami, ako aj na celé podnikateľské prostredie v tejto sfére. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K § 3 
Odporúčame v poslednej vete vložiť za slovo ,,prevádzkareň“ slovo ,,právnickej“. 

 	O 	N 	Zavedenie pojmov súvisí so závermi Legislatívnej rady vlády SR, ktorá odporučila používať termín „osoba“.  	
MDVaRR SR 	K § 6 ods. 11 
Odporúčame nahradiť spojenie ,,vo svojom publikačnom orgáne“ iným vhodnejším termínom. 

 	O 	N 	Formulácia vychádza z platnej legislatívy. 	
MDVaRR SR 	K § 53 ods. 3 
Z návrhu nie je zrejme, či možno s tlačiarňou uzavrieť zmluvu opakovane. 

 	O 	N 	Navrhuje sa, aby Finančné riaditeľstvo SR bolo po uplynutí troch rokov povinné vypísať novú verejnú súťaž. 	
MDVaRR SR 	K § 66 ods. 3 
K § 66 ods. 3 a nasledujúce 
Odporúčame nahradiť spojenie ,,malý samostatný pivovar“ slovami ,,prevádzkovateľ malého samostatného pivovaru“, prípadne zaviesť legislatívnu skratku ,,prevádzkovateľ“. 

 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Doložke vybraných vplyvov 
Nie je zrejme v čom bude mať zákon o spotrebnej dani z alkoholických nápojov pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti. 
 	O 	N 	Zavádzajú sa elektronické postupy pri objednávaní kontrolných známok. Informácie sú uvedené v analýze vplyvov na informatizáciu spoločnosti. 	
MPRV SR 	Všeobecne 
Zásadne nesúhlasíme s navrhnutými zvýšenými sadzbami spotrebnej dane z alkoholických nápojov, keďže zvýšenie sadzieb spotrebnej dane a s tým spojenej administratívy nevyhnutne povedie k zvýšeniu cien výsledných produktov a k poklesu výroby a spotreby tých to nápojov. 	Z 	N 	Rozpor nie je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 trvá na zásadnej pripomienke.  	
MPRV SR 	K § 2 ods. 1 písm c) 
Medzi slová "štátov únie" vložiť slovo "Európskej". 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K § 6 ods. 4 písm. a) 
Sadzbu spotrebnej dane z tichého vína žiadame z návrhu zákona vypustiť. 

Odôvodnenie: 

K navrhovanému kroku pristupujeme z dôvodu, že sadzba spotrebnej dane z tichého vína je dlhodobo nulová. 

Vinohradníctvo patrí medzi významné tradičné odvetvia na Slovensku. Pestovanie viniča je ťažká, zväčša manuálna práca, ktorá poskytuje množstvo pracovných príležitostí, má krajinotvorný význam a pomáha osídľovať vidiek, spolu s podporou rozvoja jeho kultúry. Význam viníc je potrebné vnímať aj z pohľadu ochrany pôdy a vo využívaní menej úrodnej pôdy. 

Produkčná plocha vinohradov je v súčasnosti 9 058 ha. Ide o výmeru, ktorá je o viac ako polovicu menšia ako je bruselská kvóta výmery vinohradov. Vinohradníctvo ako odvetvie nemá perspektívu na výmere nižšej ako približne 800 ha. Na Slovensku dnes pestuje hrozno približne 25 000 malých alebo veľkých farmárov, je registrovaných asi 350 vinárov a desiatky tisíc neregistrovaných domácností. 

Zavedenie spotrebnej dane z tichého vína bude mať niekoľko dopadov na výrobcov vína a následne aj na pestovateľov hrozna. 

• Zavedenie uvedenej dane si vyžiada ďalšie režijné náklady podniku spojené s jej uplatňovaním, t. j. náklady na obsluhu režimu čo zahŕňa napr. kalibráciu nádob, poplatky metrológií, prevádzku colných skladov, náklady daňovej evidencie, atď. Tieto náklady sa môžu pohybovať vo výške približne 0,20 € na liter ročne. Jednorazové náklady na zriadenie colného skladu predstavujú výšku približne 10 000 € / podnik. Cena jedného litra vína pred zdanením je dnes približne 1 €, po zdanení sa predpokladá cena jedného litra vína cca 1, 70 €. Uvedené vyvolané náklady nebudú mať výrobcovia vín z dovozu, ktorých cena na trhu je aj dnes nižšia ako pri domácich vínach. Tým sa ešte viac zníži konkurencieschopnosť slovenských vín na našom trhu. 
• Pripravovaný návrh zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov uvažuje s oslobodením od dane tých výrobcov, ktorí vyrobili víno pre vlastnú spotrebu vinára a jeho domácnosť a pre spotrebu jeho blízkymi osobami, najviac v množstve 1 000 litrov vo vinárskom roku. Vytvorením kategórie osôb nepodliehajúcej výberu spotrebnej dane bude prakticky nemožné dokázať, že výrobca túto veľkosť prekročil. Je veľká pravdepodobnosť, že v tejto oblasti bude snaha o daňové úniky, resp. že sa bude rozmáhať čierny trh s vínom. 
• Pokles domácej produkcie vína z dôvodu zavedenia spotrebnej dane je veľmi ťažko vyčísliť, odhadujeme ho na 25 %. 
• Pre vysoký podiel manuálnej a sezónnej práce vinohradníctvo zamestnáva aj osoby, ktoré sú ináč v regióne prakticky nezamestnateľné. Pri predpokladanom poklese výrobcov vína a výmere vinohradov o 25 % po zavedení spotrebnej dane môže dôjsť k úbytku približne 750 pracovných miest, čo môže spôsobiť výpadok na odvodoch ročne vo výške približne 5 200 000 €. 

Nesúhlasíme s vyhodnotením analýzy sociálnych vplyvov, kde v bode „4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť“ je vyhodnotenie „Bez vplyvu“. Z predchádzajúceho zdôvodnenia je zrejmé, že negatívny vplyv na zamestnanosť bude značný. 

V analýze podnikateľského prostredia v bode „3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?“ je vyhodnotenie, že sa predpokladá nárast cien tichého vína cca o 0,40 eur na liter. Tento nárast cien však zohľadňuje len nárast v dôsledku uplatnenia spotrebnej dane a nezohľadňuje ostatné náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s obsluhou tohto režimu. 
 	Z 	N 	Rozpor nie je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 trvá na zásadnej pripomienke.  	
MPRV SR 	K § 8 ods. 5  
Zvýšiť vekovú hranicu na 18 rokov. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na ustanovenia zákazu predaja, konzumácie a podávania alkoholických nápojov osobám mladším ako 18 rokov. 	Z 	N 	Návrh zákona je v súlade s čl. 10 smernicou rady 2007/74/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane, ktorá je do právneho systému SR transponovaná od roku 2008. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
MPRV SR 	K § 53 ods. 8 
Žiadam riešiť hmotnú zodpovednosť CR SR za preberanie kontrolných známok z tlačiarne a odovzdanie výrobcovi liehu. 
Odôvodnenie: 
Hmotná zodpovednosť CR SR nie je upravená. 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K § 56 ods. 4  
Vypustiť bez náhrady. 
Odôvodnenie: Zákon má dostatočný priestor na to, aby presne špecifikoval všetky potrebné evidencie súvisiace so správnym určením dane, a nedával tak priestor na zavedenie dodatočnej evidencie. 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v odôvodnených prípadoch je potrebné, aby mal správca dane možnosť nariadiť i iné vedenie evidencie, a to najmä u subjektov, ktoré sa môžu z pohľadu analýzy rizika javiť ako problematické. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
MPRV SR 	K § 73 ods. 3  
Predĺžiť lehotu z 31. januára 2012 na 30. júna 2013, ods. 4 predĺžiť lehotu z 31. apríla 2012 na 30. septembra 2013, ods. 5 navrhujeme text „do 30. apríla 2012“ nahradiť textom „k 30. septembru 2013 a zúčtovanie predloží colnému úradu do 25.októbra 2013“, ods. 6 predĺžiť lehotu na predaj z 31. decembra 2013 na 30. júna 2014 
Odôvodnenie: Doba možnosti používať pôvodné kontrolné známky a zároveň nové kontrolné známky je veľmi krátka (1 mesiac). V priebehu tohto mesiaca musia subjekty minúť zostatok zásob pôvodných kontrolných známok a zároveň sa musí subjekt naskladniť novými kontrolnými známkami (vrátane zabehnutia elektronického systému objednávania, dodania, prevzatia a začatia evidencie podľa nových pravidiel u všetkých odberateľov kontrolných známok). Od súčasnosti až do konca možnosti používania pôvodných kontrolných známok je 19 mesiacov. V praxi doposiaľ platila zásada minimálneho odberu kontrolných známok od dodávateľa v množstve 10 500 ks bez výrazného cenového dopadu, subjekty majú t.č. na zásobách niektoré druhy kontrolných známok aj v množstvách, ktoré postačujú na obdobie 40, 50 až 70 mesiacov. Všetky tieto kontrolné známky budú nútení likvidovať bez finančnej náhrady. Taktiež ďalšie nadväzujúce termíny prechodných období sú neprimerane krátke. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	 
Navrhujeme 
zjednotiť použitie jednotiek objemu hl a. resp. l a., 
v §16 ods. 12 skrátiť lehotu na posúdenie žiadosti na 30 dní, ktorú považujeme za dostatočnú, 
v § 51 ods. 16 zmeniť sumu z 0,86 na 0,90 a z 0,99 na 1,05, keďže v prípade zmeny cien surovín a energií sledovaných aj v poslednom období tieto vzrastú, 
v § 53 ods. 17 primerane predĺžiť (napr. 24 mesiacov) lehotu na nepoužitie kontrolných známok na označenie spotrebiteľského balenia, keďže navrhovaná lehota je krátka a mohla by viesť k nehospodárnosti a zbytočnému plytvaniu kontrolnými známkami. 
 	O 	N 	Používané jednotky sú v súlade so smernicou Rady 92/83/EHS o zosúladení štruktúr spotrebných daní z alkoholu a alkoholických nápojov a smernicou Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebných daní z alkoholu a alkoholických nápojov. 

Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 

Ustanovené sumy považujeme za dostatočné. 

Návrh má za cieľ zabrániť špekulatívnym odberom kontrolných známok, kedy má subjekt k dispozícii veľké množstvo kontrolných známok, ktoré nepoužije a po určitom čase „zmiznú“ a objavia sa nalepené na spotrebiteľskom balení liehu, ktoré pochádza z nelegálnej výroby liehu. 
 	
MPRV SR 	Všeobecne 
Žiadame upraviť používanie pojmu „alkoholický nápoj“ na všetky výrobky obsiahnuté v tomto návrhu. 
Odôvodnenie: 
Pod pojem alkoholický nápoj nie je možné zaradiť napr. denaturovaný lieh. 
 	Z 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
MPRV SR 	K § 6 ods. 3 
V § 6 ods. 3 žiadame zvýšiť množstvo na 50 l a. 
Odôvodnenie: 
Úprava je potrebná vzhľadom na Prístupové dokumenty - Akty týkajúce sa pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii (Ú. v. EÚ L 236 z 23. septembra 2003) bod 9. Dane článok 22 bod 7. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v súčasnosti povolené množstvo liehu vyrábaného pre vlastnú spotrebu domácností v pestovateľských páleniciach, t. j. 43 litrov 100% alkoholu, je dostatočné a plne v súlade s čl. 22 (7) smernice Rady 92/83/EHS na základe ktorého možno v pestovateľských páleniciach vyrobiť destilát o množstve 50 litrov ako takých, t. j. nie 50 litrov 100% alkoholu. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
MPRV SR 	K § 6 ods. 3 - doplnenie 
§ 6 ods. 3 žiadam doplniť touto vetou: "Na danom území za jedno výrobné obdobie13) nedôjde k zmene výšky spotrebnej dane.". 
Odôvodnenie: 
Zmena výšky spotrebnej dane v priebehu výrobného obdobia (od 1. júla do 30. júna nasledujúceho roka) vytvára nevyrovnané podmienky na výrobu destilátov pre pestovateľov. Kopmplikuje to situáciu v páleniciach pri zara´dovaní pestovateľov do poradovníka na pálenie. 	Z 	N 	V zákone nie je možné explicitne upraviť obdobia keď nemôže dochádzať k zvyšovaniu sadzieb spotrebných daní. Zároveň na základe navrhovaného znenia by defacto k zvýšeniu sadzieb nemohlo dôjsť vôbec, keďže výrobným obdobím sa rozumie obdobie od 1. júla kalendárneho roka do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
MPRV SR 	K § 54 ods. 18 
Nesúhlasíme s tvrdením, že "čiarový kód EAN spotrebiteľského balenia obsahuje najmä krajinu pôvodu liehu, údaje o výrobcovi liehu, obchodný názov spotrebiteľského balenia, objem spotrebiteľského balenia a objemovú koncentráciu liehu v spotrebiteľskom balení". 
Odôvodnenie: Čiarový kód EAN je grafické znázornenie jedinečného čísla. Tomuto konkrétnemu komplexnému číslu je v databáze priradený 
a) číslený kód krajiny, v ktorej bol produktu kód EAN priradený (nie je zákonité, že je to zároveň krajina výrobcu a vôbec to nemusí byť krajina pôvodu liehu), 
b) číselný kód subjektu, ktorý do svojej databázy zaviedol príslušný produkt (nie je zákonité, že je to výrobca spotrebiteľského balenia liehu, môže to byť aj distribútor, napr. aj obchodné siete bežne uvádzajú na produkty svoje čísla), 
c) číselný kód priduktu, ktorý je v databáze subjektu podľa písmena b) jednoznačne determinovaný svojim obchodným názvom, množstvom (= objem u spotrebiteľského balenia liehu), objemovou koncentráciou liehu v spotrebiteľskom balení liehu, 
d) kontrolné číslo, ktoré slúži na kontrolu kódovania. 	O 	A 	 	
MZV SR 	k doložke zlučiteľnosti 
Odporúčame zosúladiť údaje o predpisoch sekundárneho práva EÚ, ktoré sú uvedené v bode 3a doložky zlučiteľnosti a v prílohe 2 k vlastnému materiálu. Uvedené právne akty sekundárneho práva EÚ si vzájomne nekorešpondujú. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 54 ods. 11 písm. d) 
Žiadame v § 54 ods. 11 písm. d) nahradiť slová „zamestnancov v stálom pracovnom pomere“ slovami „zamestnancov v pracovnom pomere“. 
Odôvodnenie: 
Zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov nepozná pojem „stály pracovný pomer“. Na zabezpečenie drobných prác a činností, pre ktoré nemá zamestnávateľ vytvorenú príslušnú kapacitu, resp. pre ktoré nezamestnáva odborníkov, pretože by to bolo pre neho administratívne alebo finančne neúčelné a v prípadoch keď ide o činnosti spravidla malého rozsahu alebo o ojedinelé pracovné úkony, slúži inštitút dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru upravený v § 223 až 228a zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonníka práce v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K § 7 
Odporúčame upresniť poznámku pod čiarou k odkazu 14 vo vzťahu k zákonu č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Odôvodnenie: 
Orgány verejného zdravotníctva postupujú pri vykonávaní úradnej kontroly podľa príslušných ustanovení zákona č. 152/1995 o potravinách v znení neskorších predpisov. Ak mal predkladateľ na mysli určité úkony pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, je potrebné text poznámky upraviť presnejšie, vo vzťahu k tomu, o akú „úradnú kontrolu“ ide. Domnievame sa, že by tu mohol byť odkaz na zákon č. 140/1998 o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov (oprávnenia odoberať vzorky má Štátny ústav pre kontrolu liečiv). 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K § 40 
V § 40 ods. 1 písm. b) je potrebné upraviť odkazy na poznámky pod čiarou – napr. namiesto prvého odkazu 46 má byť 45. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K § 40 
1. Žiadame zosúladiť znenie § 40 ods. 1 písm. b) so znením ods. 1 písm. d) návrhu zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov pokiaľ ide o výživové doplnky. Táto pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: 
Výživové doplnky patria podľa zákona č. 152/1995 Z. z. o potravinách v platnom znení a nariadenia č. 178/2002 medzi potraviny a súčasné znenie § 40 ods. 1 písm. b) a d) by viedlo k súčasne sa uplatňujúcim rôznym podmienkam pre výživové doplnky. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie ustanovenia umožňuje poskytnúť širšie oslobodenie od spotrebnej dane z liehu na prípravu a výrobu výživových doplnkov, ako v prípade potravín. Na základe uvedeného MZ SR netrvá na zásadnej pripomienke. 	
ÚV SR 	k materiálu 
1) Odporúčam zmeniť navrhovanú výšku spotrebnej dane na tiché víno, t.j. upraviť §6, bod 4 (a): „tiché víno je vo výške 25 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako súčin 25 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 12,5 delený 100,“, na: „tiché víno je vo výške 0 % sadzby dane“. 

Zdôvodnenie: Zvýšenie spotrebnej dane na tiché víno je príliš vysoké, až s vysokou pravdepodobnosťou likvidačné pre sektor výrobcov . Aj keď sa tým zvýši príjem štátneho rozpočtu, toto pozitívum vysoko pravdepodobne nebude adekvátne negatívam, ktoré tým vzniknú pre podnikateľov – výrobcov vína v SR. Reálne sa dá očakávať aj znížená spotreba tichého vína. Pritom Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje umožňuje minimálnu sadzbu 0 EUR na hl vína a túto sadzbu aplikujú mnohé tradičné vinárske krajiny (Francúzsko, Taliansko, Nemecko, Portugalsko, Španielsko), ale aj Maďarsko, Česko, Rakúsko atď, teda väčšina produkčných štátov. Navyše, podpora vinárstva v SR má viacero komplementárnych efektov - ovplyvňuje nielen zamestnanosť v území, obzvlášť vo vidieckych regiónoch, ale má pozitívny dopad aj na rozvoj cestovného ruchu, podporuje agroturistiku, poznávacie vínne cesty apod. Slovensko by malo pokračovať v tradícii pestovateľskej krajiny hrozna, ktorá je tu už od rímskych dôb, a ďalej zveľaďovať kvalitu vína, ktorá kontinuálne rastie od roku 2002. 

 	O 	N 	Pri zdaňovaní alkoholických nápojov je potrebné vytvoriť takú štruktúru zdaňovania jednotlivých alkoholických nápojov, ktorá by zohľadňovala všetky aspekty vplývajúce na ich výrobu, spracovanie, distribúciu a spotrebu. Z dlhodobého hľadiska je preto žiaduce eliminovať existujúcu diskrimináciu jednotlivých druhov alkoholických nápojov, spôsobenú rozdielnym prístupom pri ich zdaňovaní, nakoľko súčasný systém zdaňovania motivuje spotrebiteľov k presunu spotreby z viac daňovo zaťažených predmetov spotrebnej dane, ktorými sú lieh a pivo, k daňovo zvýhodnenému tichému vínu. Takéto spotrebiteľské rozhodovanie má však negatívny dopad na príjmovú stránku štátneho rozpočtu, čo však nie je v súlade s cieľom konsolidácie verejných financií. 	
ÚV SR 	materiálu 
2) Ako náhradu za zníženie spotrebnej dane na tiché víno podľa predchádzajúceho bodu 1) tohto stanoviska odporúčam zvýšiť sadzbu dane na lieh na cca 1 165 EUR (ako má Česká republika), t.j. upraviť §6, bod 2 „základná sadzba dane je vo výške 100 % sadzby dane uvedenej v odseku 1“, na 
„základná sadzba dane je vo výške 108 % sadzby dane uvedenej v odseku 1“ 

Zdôvodnenie: zvýšenie prispeje k vykompenzovaniu zníženej sadzby dane na tiché víno. Môže to priniesť nižšiu spotrebu alkoholických nápojov na báze destilátov, čo by však bolo pozitívne z hľadiska dopadu na zdravotný stav obyvateľstva, keďže konzumácia destilátov najviac poškodzuje organizmus. Znížená spotreba vysoko pravdepodobne zníži aj následné náklady na zdravotnú starostlivosť o skupinu konzumentov destilátov, čo treba tiež hodnotiť ako pozitívum. 
 	O 	N 	Sadzba spotrebnej dane z liehu sa naposledy zvyšovala viackrát, naposledy v r. 2010, pričom sadzba spotrebnej dane z piva a zo šumivého vína a medziproduktov v r. 2003. 	
ÚV SR 	materiálu 
3) Odporúčam upraviť definíciu malého výrobcu vína, t.j. v § 63, bode 1 nahradiť objem „250 hl vína“ objemom „1 000 hl“ za vinársky rok. 

Zdôvodnenie: Objem 1 000 hl jednoznačne pripúšťa aj čl. 2 písm. c) Nariadenia Komisie (ES) č. 884/2001 zo dňa 24. apríla 2001, ustanovujúceho podrobné pravidlá pre používanie sprievodných dokladov na prepravu vinárskych výrobkov a na vedenie záznamov vo vinárskom sektore. Zmena stanovenej výšky úplne v súlade s Nariadením EK môže pozitívne ovplyvniť rozvoj vinárstva na Slovensku. 
 	O 	N 	Objem výroby pre malého výrobcu vína bol ustanovený na základe údajov získaných z vinárskeho registra a zahŕňa väčšinu výrobcov vína na Slovensku.  	
PMÚ SR 	K § 53 návrhu zákona  
Z návrhu ani z dôvodovej správy nevyplýva, z akého dôvodu predkladateľ pristúpil ku koncepcii existencie jednej tlačiarne, ktorá bude vyhotovovať kontrolné známky. Z doložky vplyvov na podnikateľské prostredie tiež nie je zrejmé, akým spôsobom sa to dotkne podnikateľských subjektov pôsobiacich v tejto oblasti. Stanovené obdobie troch rokov, počas ktorých budú tieto subjekty vylúčené z možnosti uchádzať sa o vykonávanie tejto činnosti môže byť tiež neprimerane dlhé a môže mať nepriaznivý vplyv na činnosť subjektov pôsobiacich na tomto trhu. Odporúčame ustanovenie prehodnotiť, alebo v tomto smere doplniť dôvodovú správu. 	O 	N 	Problémy týkajúce sa vyhotovovania kontrolných známok, a návrhu na zabezpečenie ich vyhotovovania jednou tlačiarňou sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach.  	
PMÚ SR 	K § 54 ods. 11 návrhu zákona  
Podmienky stanovené pre žiadateľa, ktorý chce byť držiteľom oprávnenia na distribúciu spotrebiteľského balenia liehu sú prebraté z ustanovenia § 44a ods. 11 súčasného znenia zákona o spotrebnej dani z liehu, ktoré je účinné len od 1. januára tohto roku. Domnievame sa, že najmä podmienky stanovené v písm. b), c) a d) môžu byť pre niektoré podnikateľské subjekty neprimerane reštriktívne. Navyše, nevyhnutnosť existencie týchto podmienok nie je ani nijako odôvodnená. Vzhľadom na krátke pôsobenie tohto ustanovenia v praxi tiež nie je možné doteraz zhodnotiť vplyv takéhoto ustanovenia na v danej oblasti pôsobiace podnikateľské subjekty. Odporúčame znenie uvedeného ustanovenia prehodnotiť.  	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 2 
Odporúčame uviesť uvádzaciu vetu „ V § 4 odsek 2 znie:“. 
 	O 	N 	Nie je zrejmé, ktorého ustanovenia zákona sa návrh týka. 	
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou 30 
Odporúčame doplniť slová „v znení neskorších predpisov“ nakoľko zákon č. 467/2002 Z. z. bol novelizovaný päťkrát. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	§ 49 ods. 2 písm. c) 
§ 49 ods. 2 písm. c) nie je v súlade s úvodnou vetou odseku. Navrhujeme písm. c) gramaticky upraviť.  	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	§ 70 ods. 2 písm. f) 
V § 70 ods. 2 písm. f) navrhujeme slová "60 ods. 1" nahradiť slovami "§ 60 ods. 1". Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	§ 73 ods. 2 
V § 73 ods. 2 na konci vety navrhujeme odstrániť jednu bodku. Je nadbytočná. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	§ 74 ods. 4 
V § 74 ods. 4 navrhujeme za slová "pred vykonaním" vložiť slovo "zápisu" alebo slová "pred vykonaním" nahradiť slovami "pred zaradením". Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	Všeobecne 
V návrhu zákona je potrebné zohľadniť skutočnosť, že nové meradlá niektorých druhov sa môžu uvádzať na trh iba podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 294/2005 Z. z. o meradlách v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 445/2010 Z. z. (ďalej len „nariadenie vlády“). Pred uvedením na trh nepodliehajú schvaľovaniu typu a prvotnému overeniu podľa zákona č. 142/2000 Z. z. o metrológii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o metrológii“), ale posúdeniu zhody podľa tohto nariadenia vlády. Nie sú overené a preto nemôžu byť označené overovacími značkami, ani nemôžu mať doklad o overení. K meradlám uvedeným na trh podľa nariadenia vlády sa prikladá vyhlásenie o zhode. Tieto meradlá sa označia overovacími značkami, resp. sa vydá doklad o overení (alebo obidvoje, v závislosti od toho, čo ustanovuje pre meradlá daného druhu vyhláška č. 210/2000 Z. z. o meradlách a metrologickej kontrole v znení neskorších predpisov) až po ich prvom overení podľa zákona o metrológii. 

Odôvodnenie: Cieľom pripomienky je zohľadniť skutočnosť, že nové meradlá niektorých druhov sa môžu uvádzať na trh iba podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 294/2005 Z. z. o meradlách v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 445/2010 Z. z. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 5 ods. 1 písm. a)  
Odporúčame predkladateľovi zvážiť opodstatnenosť používania pojmu „odvodená jednotka“ vo vzťahu k litru, nakoľko pojem „odvodená jednotka SI“ je použitý v zákone o metrológii a vo vyhláške 206/2000 Z. z. o zákonných meracích jednotkách v znení vyhlášky č. 537/2009 Z. z. v inom zmysle, napr. m • s-1 je odvodenou jednotkou SI pre rýchlosť. 

Odôvodnenie: Cieľom pripomienky je vylúčiť zámenu významu uvedeného pojmu. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 5 ods. 3 písm. d)  
Odporúčame predkladateľovi slovo „vyjadrené“ nahradiť slovom „vyjadrený“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 15 ods. 5 písm. a) a nasledujúcim 
Žiadame doplniť za slovné spojenie „kontrolného liehového meradla“ odkaz na § 45 ods. 1 návrhu zákona. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 15 ods. 5 písm. a) a nasledujúcim 
Odporúčame predkladateľovi vypustiť slovo „úradnom“ pred slovom „overení“. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 32 ods. 13 písm. b) až d) 
Odporúčame predkladateľovi v písm. b) až d) za slová „liehu“ doplniť slová „kódu kombinovanej nomenklatúry 2208“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 43 ods. 1 písm. a), b) a c) 
Odporúčame predkladateľovi v písm. a) vypustiť slovo „je“, v b) doplniť subjekt, ktorý získava lieh a v písm. c) vypustiť slová „ktorým je“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 43 ods. 2 
Odporúčame predkladateľovi zosúladiť použité pojmy s pojmami uvedenými v prílohe č. 72 k vyhláške č. 210/2000 Z. z. (regulátor prietoku alebo vyrovnávacia jednotka liehu). 

Odôvodnenie: Zosúladenie s vyhláškou č. 210/2000 Z. z. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 45 ods. 1 písm. b)  
Odporúčame predkladateľovi doplniť požiadavky, ktoré musí meracia zostava spĺňať. 

Odôvodnenie: Zosúladenie s § 45 ods. 1 písm. a). 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 45 ods. 4 
Odporúčame vyšpecifikovať pojem „úprava“. 

Odôvodnenie: Z textu návrhu zákona nie je zrejmé, čo sa myslí pojmom „úprava“. 
 	O 	A 	Uvedené rieši vyhláška MF SR o výrobe a kontrole liehu, ktorá bude predložená na medzirezortné pripomienkové konanie. 	
ÚNMS SR 	K § 45 ods. 6  
Poznámka pod čiarou k odkazu 52 sa vzťahuje na meraciu zostavu na lieh a nie na objemové meradlo na lieh, na ktoré sa vzťahuje poznámka pod čiarou k odkazu 51. Vzhľadom na uvedené žiadame predkladateľa, aby tento rozpor odstránil. Nie je zrejmé, či bolo úmyslom predkladateľa použiť pojem „objemové meradlo na lieh“ alebo „meracia zostava na lieh“ alebo „kontrolné liehové meradlo“. 

Odôvodnenie: Použitie správnych pojmov. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 45 ods. 7 
Poznámka pod čiarou k odkazu 52 sa vzťahuje na meraciu zostavu na lieh a nie na objemové meradlo na lieh, na ktoré sa vzťahuje poznámka pod čiarou k odkazu 51. Vzhľadom na uvedené žiadame predkladateľa, aby tento rozpor odstránil. Nie je zrejmé, či bolo úmyslom predkladateľa použiť pojem „objemové meradlo na lieh“ alebo „meracia zostava na lieh“ alebo „kontrolné liehové meradlo“. 

Odôvodnenie: Použitie správnych pojmov. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 52 
Odporúčame za slová „Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 294/2005 Z. z. o meradlách“ pripojiť slová: „v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 445/2010 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Nariadenie vlády č. 294/2005 Z. z. bolo novelizované vyššie uvedeným nariadením vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 62 
Odporúčame predkladateľovi vypustiť slová „v znení zákona č. 431/2004 Z. z.“. 

Odôvodnenie: § 21 ods. 2 nebol zákonom č. 431/2004 Z. z. novelizovaný. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 62 ods. 3 
Odporúčame doplniť označenie odseku. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K § 65 písm. d) a e) 
Odporúčame predkladateľovi v písm. d) a e) doplniť predložku „na“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	§ 53 
K predmetnému materiálu uplatňujem nasledovné zásadné pripomienky týkajúce sa vecnej pôsobnosti Úradu pre verejné obstarávanie. 

1. V ustanovení § 53 ods. 1 vlastného materiálu navrhujem vypustiť druhú vetu. 
2. V ustanovení § 53 vlastného materiálu navrhujem vypustiť odsek 2 vrátane odkazu pod čiarou označeným číslom 66. 
3. V ustanovení § 53 ods. 3 vlastného materiálu navrhujem druhú vetu preformulovať nasledovne: „Pred uplynutím tejto lehoty finančné riaditeľstvo vyhlási nové verejné obstarávanie.“ 
4. V ustanovení § 53 ods. 3 vlastného materiálu navrhujem vypustiť odkazy pod čiarou označené číslom 65, prípadne ich prečíslovať na odkazy číslo 64. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“) v ustanovené § 2 definuje verejné obstarávanie ako pravidlá a postupy podľa tohto zákona, ktorými sa zadávajú zákazky na dodanie tovaru, zákazky na uskutočnenie stavebných prác, zákazky na poskytnutie služieb a súťaž návrhov. 

Podľa § 3 ods. 1 zákona o verejnom obstarávaní zákazka na účely tohto zákona je zmluva s peňažným plnením uzavretá medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi na jednej strane a jedným alebo viacerými úspešnými uchádzačmi na strane druhej, ktorej predmetom je dodanie tovaru, uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služby. 

Podľa § 3 ods. 4 zákona o verejnom obstarávaní zákazka na poskytnutie služby na účely tohto zákona je zákazka, ktorej predmetom je poskytnutie služby uvedenej v prílohe č. 2 alebo 3, okrem zákazky uvedenej v odsekoch 2 a 3. Zákazka, ktorej predmetom je poskytnutie služby podľa prílohy č. 2 alebo 3 aktorá zahŕňa ako vedľajšiu činnosť stavebné práce podľa prílohy č. 1, sa považuje za zákazku na poskytnutie služby. Zákazka, ktorej predmetom je dodanie tovaru aj poskytnutie služby podľa príloh č. 2 a 3, sa považuje za zákazku na poskytnutie služby, ak predpokladaná hodnota služby prevyšuje predpokladanú hodnotu tovaru. 

Z ustanovenia § 15 ods. 2 zákona o verejnom obstarávaní vyplýva, že koncesia na služby je zákazka rovnakého typu ako zákazka na poskytnutie služby s tým rozdielom, že protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytnúť je buď len právo využívať poskytované služby na dohodnutý čas alebo toto právo spojené s peňažným plnením. V koncesnej zmluve verejný obstarávateľ a koncesionár dohodnú rozsah využívania poskytovaných služieb, ktorého súčasťou môže byť aj poberanie úžitkov z nich, ako aj výšku a podmienky prípadného peňažného plnenia. 

Z materiálu predloženého do medzirezortného pripomienkového konania pritom vyplýva, že výsledkom obchodnej verejnej súťaže, ktorá sa má uskutočniť podľa ustanovení § 281 až 288 Obchodného zákonníka, má byť uzavretie zmluvy medzi Finančným riaditeľstvom Slovenskej republiky (ďalej len „finančné riaditeľstvo“) ako verejným obstarávateľom a osobou, ktorej návrh bol prijatý ako najvhodnejší z predložených návrhov (tlačiarňou), na poskytnutie tlačiarenských služieb. Zmluvu na tlač kontrolných známok uzatvára finančné riaditeľstvo s tlačiarňou najviac na obdobie troch rokov. Odberateľ kontrolných známok pred prevzatím kontrolných známok zloží peňažné prostriedky vo výške ceny pripadajúcej na objednané kontrolné známky na účet tlačiarne, ktorého číslo zverejní finančné riaditeľstvo na svojom webovom sídle. 

Nakoľko z predloženého materiálu nevyplýva, na základe akých dôvodov by sa na predmetnú zákazku nemali vzťahovať pravidlá a postupy zadávania zákaziek podľa zákona o verejnom obstarávaní, navrhujem z materiálu vypustiť ustanovenia odkazujúce na použitie obchodnej verejnej súťaže podľa ustanovení § 281 až 288 Obchodného zákonníka. 

Súčasne navrhujem v ustanovení § 53 ods. 3 vypustiť odkazy pod čiarou označené číslom 65, prípadne tieto prečíslovať na odkazy číslo 64, nakoľko tieto sú pripojené k pojmu „zmluva na tlač kontrolných známok“, pričom však odkaz pod čiarou označený číslom 65 odkazuje na ustanovenia Obchodného zákonníka upravujúce obchodnú verejnú súťaž. Vhodnejšie je uviesť odkaz pod čiarou označený číslom 64, ktorý odkazuje na ustanovenie § 269 ods. 2 Obchodného zákonníka upravujúce tzv. inominátny typ zmluvy. 
 	Z 	ČA 	Rozpor je odstránený. Návrh zákona bude upravený v zmysle záverov z rozporového konania uskutočneného dňa 25.7.2011 na úrovni štátneho tajomníka a podpredsedu ÚVO. 	
ÚPV SR 	§ 66, poznámka pod čiarou č. 75 
V § 66 návrhu zákona odporúčame zvážiť vypustenie odkazu na § 14 a 24 zákona č. 435/2001 Z. z. o patentoch, dodatkových ochranných označeniach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (patentový zákon), ktorý je prevzatý z § 5 zákona č. 107/2004 Z. z. o spotrebnej dani z piva. Podľa nášho názoru použitie tohto odkazu nemá vecné opodstatnenie, pretože vyrábať pivo je možné aj na základe iných licencií ako podľa patentového zákona (viď § 508 a nasl. Obchodného zákonníka) a tiež na základe rôznych nepomenovaných zmlúv podľa § 269 ods. 2 Obchodného zákonníka, ak predmetné technické riešenie nie je priemyselnoprávne chránené.  	O 	ČA 	Poznámka pod čiarou sa doplní o ďalšie relevantné právne predpisy. 	
NBÚ 	K § 53 ods. 2 písm. m) 
1. Odporúčame z § 53 ods. 2 vypustiť bez náhrady písmeno m). 

Odôvodnenie: Povinnosť pre podnikateľské subjekty byť držiteľom potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti vyplýva z § 43 a nasl. zákona č. 215/2004 o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o OUS“). Z týchto ustanovení jasne vyplýva, že ak má byť podnikateľskému subjektu (právnická osoba alebo fyzická osoba – podnikateľ) postúpená zo štátneho orgánu utajovaná skutočnosť alebo takýto subjekt má byť požiadaný o vytvorenie utajovanej skutočnosti je povinný požiadať Národný bezpečnostný úrad o vydanie potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti. Takisto zákon o OUS jasne ustanovuje, že utajovanú skutočnosť možno zo štátneho orgánu postúpiť alebo podnikateľský subjekt môže byť požiadaný o vytvorenie utajovanej skutočnosti, iba ak je držiteľom potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti. 
Vzhľadom na uvedené a za predpokladu, že si tlač kontrolných známok podľa návrhu zákona nevyžaduje prístup k utajovaným skutočnostiam (v návrhu zákona, ako ani v jeho dôvodovej správe, nie je uvedené, že tento proces bude zahŕňať oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami alebo ich vytváranie tlačiarňou, ani nie je uvedený stupeň utajenia takýchto skutočností), požadovanie preukázania potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti sa javí ako nadbytočná požiadavka resp. ako obmedzovanie hospodárskej súťaže, keďže výber tlačiarne by sa podľa návrhu zákona mal realizovať formou verejnej obchodnej súťaže. 
V prípade, že bude potrebné, aby tlačiarne mali mať aj prístup k utajovaným skutočnostiam, povinnosť byť držiteľom potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti vyplýva priamo zo zákona o OUS a nie je potrebné ju „opakovane“ uvádzať v osobitnom zákone. 

2. V prípade neakceptovania vyššie uvedenej pripomienky je potrebné vykonať minimálne nasledovnú zmenu znenia písmena m): 

Alternatíva 1: 
„m) je držiteľom potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti pre oboznamovanie sa s utajovanou skutočnosťou stupňa utajenia ........ (uviesť požadovaný stupeň utajenia),56)“. 

Alternatíva 2: 
„m) je držiteľom potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti pre postúpenie a vznik utajovanej skutočnosti stupňa utajenia ........ (uviesť požadovaný stupeň utajenia),56)“. 

Odôvodnenie: Zákon o OUS nepozná pojem „certifikát o priemyselnej bezpečnosti“. Ak sa podľa § 50 ods. 1 zákona o OUS bezpečnostnou previerkou preukáže, že podnikateľ spĺňa podmienky podľa § 46 zákona o OUS, Národný bezpečnostný úrad mu vydá potvrdenie o priemyselnej bezpečnosti. 
Potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti sa vydávajú jednak na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami alebo aj na postúpenie a vznik utajovaných skutočností. V prípade oboznamovania sa s utajovanými skutočnosťami má podnikateľ resp. jeho konkrétni zamestnanci vo všeobecnosti splnené podmienky na prístup k utajovaným skutočnostiam (personálna bezpečnosť), teda zamestnanci podnikateľa sa môžu oboznamovať s utajovanými skutočnosťami štátneho orgánu príslušného stupňa utajenia a môžu vstupovať do chránených priestorov štátneho orgánu, kde sa tieto utajované skutočnosti nachádzajú. 
Ak má podnikateľ platné potvrdenie o priemyselnej bezpečnosti aj na postúpenie a vznik utajovaných skutočností, spĺňa okrem podmienok personálnej bezpečnosti aj podmienky administratívnej bezpečnosti, fyzickej bezpečnosti, objektovej bezpečnosti, a zväčša aj podmienky bezpečnosti technických prostriedkov. V tomto prípade má podnikateľ vo všeobecnosti vytvorené podmienky v súlade so zákonom o OUS, aj na ukladanie a ďalšiu manipuláciu s utajovanými skutočnosťami vo svojich priestoroch. 

Takisto sa potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti rozdeľujú v závislosti od najvyššieho stupňa utajenia utajovaných skutočností, ku ktorým má mať podnikateľský subjekt prístup (Vyhradené, Dôverné, Tajné, Prísne tajné). 

Preto, ak predkladateľ zotrvá na ponechaní písmena m) v § 53 ods. 2, je z dôvodu právnej istoty adresátov právnej normy potrebné uviesť aké konkrétne potvrdenie o priemyselnej bezpečnosti je vyžadované. Tým sa predíde aplikačným problémom v praxi – najmä situáciám, kedy by mohlo prichádzať k spochybňovaniu, aký „druh“ potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti sa pre tlačiarne týmto zákonom vyžaduje a takisto, aby sa predišlo zmareniu realizácie zmluvy s tlačiarňou v prípade, že „druh“ potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti tlačiarne, ktorá zvíťazí nebude zodpovedať reálnym požiadavkám vo vzťahu k utajovaným skutočnostiam. 

 	O 	A 	V návrhu zákona je zapracovaná alternatíva 2. 	
NBÚ 	Spoločná pripomienka k § 17 ods. 8, 18 ods. 2, 18 ods. 7, 24 ods. 2 a 53 ods. 7 

V § 17 ods. 8, v § 18 ods. 2, v § 18 ods. 7, v § 24 ods. 2 a v § 53 ods. 7 odporúčame nad slovom „zaručeným elektronickým podpisom“ poznámku pod čiarou označiť správnym odkazom č. 36, nakoľko sa v texte návrhu používajú nad rovnakým pojmom rôzne odkazy. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Použitý odkaz č. 36 správne upravuje oblasť používania zaručeného elektronického podpisu v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
NBS 	 
Národná banka Slovenska dostala v rámci medzirezortného pripomienkového konania na vyjadrenie návrh zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov. K predmetnému návrhu zákona uplatňujeme tieto pripomienky: 

Predložený návrh zákona v § 77 predpokladá zrušenie všetkých ustanovení doterajšieho zákona č. 104/2004 Z. z. o spotrebnej dani z vína v znení neskorších predpisov [okrem ustanovení § 18 o zábezpeke na daň (spotrebnú daň z vína), okrem ustanovení § 32 o osobitnej úprave pre tiché víno, okrem prílohy o preberaných právnych aktoch EÚ a okrem prílohy o vzore potvrdenia MZV SR o postavení zahraničného zástupcu a o splnení podmienky vzájomnosti], ďalej predpokladá zrušenie všetkých ustanovení článku I doterajšieho zákona č. 105/2004 Z. z. o spotrebnej dani z liehu a o zmene a doplnení zákona o výrobe a uvádzaní liehu na trh v znení neskorších predpisov [okrem ustanovení § 10 o označovaní spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou, okrem ustanovení § 24 o zábezpeke na daň (spotrebnú daň z liehu), okrem prílohy o preberaných právnych aktoch EÚ a okrem prílohy o vzore potvrdenia MZV SR o postavení zahraničného zástupcu a o splnení podmienky vzájomnosti] a taktiež predpokladá zrušenie všetkých ustanovení doterajšieho zákona č. 107/2004 Z. z. o spotrebnej dani z piva v znení neskorších predpisov [okrem ustanovení § 19 o zábezpeke na daň (spotrebnú daň z piva), okrem prílohy o preberaných právnych aktoch EÚ a okrem prílohy o vzore potvrdenia MZV SR o postavení zahraničného zástupcu a o splnení podmienky vzájomnosti]. Pritom aj pripravovaný zákon obsahuje prílohu o vzore potvrdenia MZV SR o postavení zahraničného zástupcu a o splnení podmienky vzájomnosti (hoci vzor potvrdenia MZV SR by vôbec nemusel tvoriť prílohu zákona) a taktiež pripravovaný zákon obsahuje prílohu o preberaných právnych aktoch EÚ. Okrem toho pripravovaný zákon obsahuje aj prechodné ustanovenia, do ktorých by mali byť doplnené aj relevantné prechodné (či stále) ustanovenia o zábezpeke na daň (spotrebnú daň z liehu, piva a vína), ustanovenia o označovaní spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou a ustanovenia o osobitnej úprave pre tiché víno, pretože ich vecne ekvivalentné ustanovenia v § 18 a § 32 doterajšieho zákona č. 104/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, v § 10 a § 24 zákona č. 105/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov a v § 19 doterajšieho zákona č. 107/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov sa odvolávajú na iné ustanovenia týchto zákonov, ktoré budú zrušené pripravovaným zákonom a po ich zrušení by ponechané ustanovenia (s vnútornými odvolávkami na zrušené ustanovenia) neboli plnohodnotne aplikovateľné bez relevantných prechodných (či stálych) ustanovení v pripravovanom zákone o spotrebnej dani z alkoholických nápojov. Navyše, ponechanie veľmi malej časti ustanovení podľa celkovo piatich paragrafov z nahrádzaných zákonov je legislatívne neštandardné jednak vzhľadom na skutočnosť, že pripravovaný zákon v rozsahu svojej pôsobnosti reguluje takmer všetky dotknuté spoločenské vzťahy (okrem vzťahov podľa celkovo piatich paragrafov z nahrádzaných zákonov) a jednak sa tým znižuje prehľadnosť právnej úpravy v oblasti spotrebnej dane z alkoholických nápojov, čo je v rozpore s princípmi tvorby zákonov podľa platných legislatívnych pravidiel pre tvorbu zákonov (pripravovaný zákon má upravovať v príslušnej oblasti všetky základné spoločenské vzťahy, musí byť zrozumiteľný, prehľadne usporiadaný a má prispievať aj k prehľadnosti právneho poriadku). 
V konečnom dôsledku je v zmysle legislatívnych pravidiel pre tvorbu zákonov potrebné, aby pripravovaný zákon bol doplnený aj o relevantné prechodné (či stále) ustanovenia o zábezpeke na daň (spotrebnú daň z liehu, piva a vína), ustanovenia o označovaní spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou a ustanovenia o osobitnej úprave pre tiché víno tak, aby pripravovaným zákonom o spotrebnej dani z alkoholických nápojov mohol byť zrušený a bol zrušený celý doterajší zákon č. 104/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, celý článok I vrátane príloh doterajšieho zákona č. 105/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov a celý doterajší zákon č. 107/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Sme toho názoru, že navrhovaná úprava prechodných ustanovení je dostatočná.  	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne 
V § 2 ods. 1 písm. c) návrhu zákona sa vymedzuje základný pojem „územie Európskej únie“. V ďalších ustanoveniach návrhu zákona sa však používa pojem „územie únie“, keďže v § 9 ods. 15 návrhu zákona sa zavádza legislatívna skratka „únia“ pre pojem „Európska únia“. Pojem „územie Európskej únie“ je základným pojmom a ako taký by sa mal dodržiavať v celom texte návrhu zákona. Tiež upozorňujeme, že podľa bodu 8 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky nemožno pre základné pojmy zavádzať legislatívnu skratku. Žiadame preto v celom texte návrhu zákona dôsledne používať definovaný základný pojem „územie Európskej únie“. V nadväznosti na uvedené neodporúčame v návrhu zákona zavádzať legislatívnu skratku pre slová „Európska únia“ z dôvodu, aby bol návrh zákona terminologicky jednotný. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 2 
1. V § 2 ods. 1 písm. c) návrhu zákona je potrebné nahradiť slová „ členských štátov únie“ slovami „členských štátov Európskej únie“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 

 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 2 
2. V § 2 ods. 1 písm. c) návrhu zákona sa vymedzuje územie Európskej únie. Podľa navrhovaného ustanovenia sa územím Európskej únie rozumie územie členských štátov Európskej únie podľa osobitného predpisu okrem území v tomto ustanovení explicitne vymenovaných a území uvedených v osobitnom predpise. Upozorňujeme, že vzhľadom na nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy je potrebné v poznámkach pod čiarou k odkazom 1 a 2 nahradiť odkazy na ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva odkazmi na zodpovedajúce ustanovenia Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súlade s požiadavkami čl. 5 smernice 2008/118/ES, ktorý sa preberá navrhovaným ustanovením § 2 ods. 1 písm. c) návrhu zákona. Vzhľadom na uvedené odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 1 odkaz na čl. 299 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nahradiť odkazom na čl. 52 Zmluvy o Európskej únii a čl. 355 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V poznámke pod čiarou k odkazu 2 odporúčame odkaz na čl. 299 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nahradiť odkazom na čl. 355 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 2 
3. V § 2 ods. 1 písm. l) návrhu zákona žiadame nahradiť slová „právnych predpisov“ slovami „právne záväzných aktov“ v súlade so zaužívanou terminológiou v právnom poriadku Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 8 ods. 4 
Ustanovenie § 8 ods. 4 návrhu zákona transponuje čl. 9 ods. 3 smernice 2007/74/ES, podľa ktorého členské štáty oslobodia od DPH a spotrebnej dane celkom 4 litre tichého vína a 16 litrov piva. Navrhované ustanovenie § 8 ods. 4 však nesprávne transponuje uvedené ustanovenie smernice v tom, že umožňuje oslobodiť od dane aj celkom 4 litre tichého fermentovaného nápoja. Vzhľadom na samostatné definície tichého vína a tichého fermentovaného nápoja v smernici 92/83/EHS sme toho názoru, že nejde o totožnú kategóriu alkoholického nápoja a že oslobodenie od dane v čl. 9 ods. 3 smernice 2007/74/ES sa výlučne vzťahuje na tiché víno, nie aj na tichý fermentovaný nápoj. Žiadame zabezpečiť náležitú transpozíciu čl. 9 ods. 3 smenice 2007/74/ES a to tak, že z § 8 ods. 4 návrhu zákona sa vypustia slová „alebo tichého fermentovaného nápoja“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 9 
Nariadenie (ES) č. 1291/2000 uvedené v poznámke pod čiarou k odkazu 20 bolo zrušené a nahradené nariadením (ES) č. 376/2008. V poznámke pod čiarou k odkazu 20 je preto potrebné uviesť nové nariadenie. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 15 
V § 15 ods. 5 písm. a) návrhu zákona je potrebné odkaz na § 45 ods. 3 nahradiť odkazom na § 46 ods. 3 návrhu zákona, keďže toto ustanovenie návrhu zákona sa týka skladu liehu. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 17 
V poznámke pod čiarou k odkazu 34 je potrebné pri citácii rozhodnutia č. 1152/2003/ES za slovom „Rady“ vypustiť skratku ES spolu so zátvorkou, keďže táto skratka nie je súčasťou názvu rozhodnutia. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 18 
V poznámke pod čiarou k odkazu 37 žiadame pri citácii nariadenia (ES) č. 31/96 vypustiť slová „ v znení neskorších zmien a doplnkov“, keďže toto nariadenie nebolo novelizované. Tiež je potrebné pri uvádzaní publikačného zdroja nariadenia (ES) č. 31/96 v zmysle prvej všeobecnej pripomienky k poznámkam pod čiarou vypustiť slová „Ú. v. ES, L 008 z 11/01/1996, strany 11 – 15“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 22 
V § 22 ods. 9 písm. a) návrhu zákona odporúčame vypustiť slovo „daňovému“ ako nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
V poznámke pod čiarou k odkazu 42 je potrebné uviesť názov nariadenia (EHS) č. 3649/92 pod akým bolo toto nariadenie publikované v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ takto: „Nariadenie Komisie (EHS) č. 3649/92 zo 17. decembra 1992 o zjednodušenom sprievodnom doklade na prepravu tovaru vo vnútri spoločenstva podliehajúcom spotrebnej dani, ktorý bol uvoľnený do obehu v odosielajúcom členskom štáte“. Publikačný zdroj nariadenia je potrebné upraviť nasledovne: „(Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 9/zv. 1)“.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 40 
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 48 odporúčame odkazovať na konkrétne ustanovenie nariadenia (ES) č. 110/2008. Súčasne je potrebné v súlade s bodom 5 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky slová „v znení nariadenia (Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 zo 16. decembra 2008 (Ú. v. EÚ L 354, 31. 12. 2008)“ nahradiť slovami „v platnom znení“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 40 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 50 žiadame v súlade s prílohou č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky upraviť citáciu nariadenia (ES) č. 3199/93 takto: „Nariadenie Komisie (ES) č. 3199/93 z 22. novembra 1993 o vzájomnom uznávaní postupov úplného denaturovania etanolu na účely výnimky zo spotrebnej dane (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 9/zv. 1) v platnom znení“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 40 
3. V § 40 ods. 2 písm. b) prvom bode návrhu zákona navrhujeme za slovami „alebo lieh“ vypustiť čiarku a slová „ktorým je lieh“ ako nadbytočné. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 47 
V poznámke pod čiarou k odkazu 59 navrhujeme uviesť konkrétne ustanovenie/a nariadenia (EHS) č. 2913/93 tak, aby bolo zrejmé, o aké povolenie ide. Súčasne je potrebné pri skrátenej citácii nariadenia (EHS) č. 2913/93 vypustiť slovo „Rady“ a na konci vložiť poznámku „v platnom znení“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 49 
Upozorňujeme, že písmená b) a c) v § 49 ods. 2 návrhu zákona sú duplicitné. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 51 
V § 51 ods. 17 návrhu zákona navrhujeme odkaz na odsek 13 nahradiť odkazom na odsek 16, pretože v tomto odseku sa upravuje najnižšia cena pri predaji spotrebiteľského balenia alebo liehu zo spotrebiteľského balenia. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 53 
V § 53 ods. 11 návrhu zákona navrhujeme zvážiť vypustenie slov „s výnimkou oprávneného príjemcu a príjemcu (odberateľa) podľa § 26 ods. 1, ak spotrebiteľské balenie označujú na daňovom území“, keďže už v prvej časti vety je uvedený predpoklad, že spotrebiteľské balenie sa bude označovať kontrolnou známkou mimo daňového územia. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 60 
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 71 žiadame odkaz na čl. 3 písm. ca) nariadenia (ES) č. 491/2009 nahradiť odkazom na čl. 3 písm. ca) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (Ú. v. EÚ L 299, 16. 11. 2007) v platnom znení, keďže nariadenie (ES) č. 491/2009 je len novelou nariadenia (ES) č. 1234/2007 a ani neobsahuje čl. 3 písm. ca). 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 60 
2. V § 60 ods. 2 návrhu zákona žiadame slová „vinársky rok“ nahradiť slovami „hospodársky rok“, keďže čl. 3 písm. ca) nariadenia (ES) č. 1234/2007, na ktorý sa odkazuje, používa tento pojem. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 63 
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 73 je potrebné spresniť odkaz na nariadenie (ES) č. 436/2009 – sprievodné doklady sú upravené v hlave III kapitole II nariadenia (ES) č. 436/2009. Súčasne žiadame v súlade s bodom 5 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky slová „v znení nariadenia Komisie č. (EÚ) č. 173/2011 z 23. februára 2011 (Ú. v. EÚ L 49, 24. 2. 2011) nahradiť slovami „v platnom znení“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 63 
2. V § 63 ods. 9 písm. b) návrhu zákona navrhujeme zvážiť doplnenie osoby, ktorá nie je podľa právnych predpisov iného členského štátu oprávneným príjemcom, keďže odsek 10 tohto paragrafu predpokladá vydanie vína aj takejto osobe. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 66 
Ustanovenie § 66 ods. 5 návrhu zákona žiadame precizovať, keďže z navrhovaného znenia nie je zrejmé, kedy sa má pri nesplnení niektorých ďalších podmienok podľa odseku 1 tohto paragrafu uplatniť znížená sadzba dane a kedy základná sadzba dane. Takisto formulácia „niektorá z ďalších podmienok podľa odseku 1“ uvedená v § 66 ods. 5 písm. a) nie je celkom presná, pretože výroba piva v množstve väčšom ako 100 000 hl nie je porušením podmienok uvedených v odseku 1, keďže v odseku 1 je stanovená iba podmienka ročnej výroby piva nie väčšej ako 200 000 hl. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 74 
Znenie ustanovení § 74 ods. 2 až 4 návrhu zákona je totožné so znením ustanovení § 63 ods. 2 až 4 návrhu zákona. Odporúčame preto v § 74 návrhu zákona vypustiť odseky 2 až 4 a odkázať na postup podľa § 63 ods. 2 až 4 návrhu zákona. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že § 63 zákona nadobúda účinnosť od 1. marca 2012, je potrené upraviť postup pri evidencii malého výrobcu vína v prechodných ustanoveniach. 	
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 2 
1. Smernice uvedené v transpozičnej prílohe žiadame zoradiť chronologicky. 

2. Smernica 2008/118/ES bola novelizovaná smernicou 2010/12/EÚ, žiadame ju preto uviesť v transpozičnej prílohe v znení tejto smernice. 

3. Smernicu 92/83/EHS je potrebné v transpozičnej prílohe uviesť v znení jej všetkých novelizácií a ako jej publikačný zdroj je potrebné uviesť mimoriadne vydanie Úradného vestníka EÚ, v ktorom bola publikovaná v slovenskom jazyku. Smernicu 92/83/EHS preto žiadame v transpozičnej prílohe uviesť takto: „Smernica Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 9/zv. 1) v znení Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 23. 9. 2003), v znení Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska (Ú. v. EÚ L 157, 21. 6. 2005)“. 

4. Smernica 92/84/EHS bola publikovaná v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ, a preto žiadame v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky nahradiť slová v zátvorke „Ú. v. ES L 316, 31.10.1992“ slovami „Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 9/zv. 1“. 

5. Smernica 2006/79/ES je kodifikovaným znením a preto je potrebné, v súlade s bodom 8 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, pri citácii tejto smernice za slovo „krajín“ vložiť slová „(kodifikované znenie)“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody so smernicou 2008/118/ES 
1. Čl. 39 smernice 2008/118/ES umožňuje členským štátom vyžadovať, aby za vymedzených podmienok tovar podliehajúci spotrebnej dani niesol daňové označenia alebo vnútroštátne identifikačné značky používané na daňové účely. V tabuľke zhody sa pri tomto ustanovení smernice uvádza, že transpozícia tohto článku sa neuskutočňuje. Podľa nášho názoru sa uvedený článok smernice 2008/118/ES preberá do právneho poriadku Slovenskej republiky a to úpravou označovania spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou. V tabuľke zhody žiadame k tomuto článku smernice v stĺpci 6 uviesť relevantné ustanovenia návrhu zákona o označovaní liehu kontrolnou známkou, ktorými sa zabezpečuje transpozícia tohto článku smernice 2008/118/ES. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody so smernicou 2008/118/ES 
2. Čl. 40 smernice 2008/118/ES umožňuje členským štátom oslobodiť malých výrobcov vína od povinností uvedených v kapitolách III a IV tejto smernice, ako aj od ďalších povinností týkajúcich sa prepravy a monitorovania. Tento článok smernice zároveň ustanovuje informačné povinnosti malých výrobcov vína voči príslušným orgánom členského štátu v prípade oslobodenia malých výrobcov vína od týchto povinností. Predkladateľ v tabuľke zhody deklaruje, že tento článok smernice sa nepreberá návrhom zákona. Návrh zákona však obsahuje osobitnú úpravu pre malého výrobcu vína. Ak sa návrhom zákona preberajú ustanovenia tohto článku smernice, žiadame v tabuľke zhody uviesť zodpovedajúce ustanovenia návrhu zákona, ktorými sa čl. 40 smernice 2008/118/ES transponuje. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K poznámkam pod čiarou – všeobecne 
1. Podľa bodu 11 prílohy č. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky ak bol právne záväzný akt Európskej únie publikovaný v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ, uvádza sa ako publikačný zdroj len toto mimoriadne vydanie. Vzhľadom na uvedené je potrebné upraviť niektoré publikačné zdroje k citovaným nariadeniam EÚ uvádzajúce súčasne mimoriadne vydanie a riadne vydanie Úradného vestníka EÚ. Napríklad v poznámke pod čiarou k odkazu 3 je potrebné pri citácii nariadenia (EHS) č. 2913/92 v platnom znení vypustiť slová v zátvorke „Ú. v. ES L 302, 19. 10. 1992“. Rovnako v poznámke pod čiarou k odkazu 34 je potrebné pri citácii rozhodnutia č. 1152/2003/ES vypustiť slová v zátvorke „Ú. v. EÚ L 162, 1. 7. 2003“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K poznámkam pod čiarou - všeobecne 
2. Podľa bodu 5 prílohy č. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky sa pri skrátenej citácii nariadenia EÚ neuvádza inštitúcia EÚ, ktorá ho prijala. Preto žiadame v celom návrhu pri skrátených citáciách nariadení EÚ v poznámkach pod čiarou vypustiť označenia týchto inštitúcií. Túto pripomienku uplatňujeme napríklad ku skrátenej citácii nariadenia (EHS) č. 2913/92 v poznámke pod čiarou k odkazu 59. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K poznámkam pod čiarou – všeobecne 
3. V celom texte návrhu zákona sú v jednotlivých ustanoveniach uvádzané nesprávne odkazy na poznámky pod čiarou, keď je uvedené nesprávne číslo poznámky pod čiarou (zväčša ide o posun o jedno až dve čísla) – ide napr. o § 16 ods. 1 písm. b) (namiesto odkazu 34 má byť odkaz 33), § 17 ods. 4 (namiesto odkazu 35 nad slovami „elektronického systému“ má byť odkaz 34), ods. 7 a 8, § 18 ods. 2, 6, 7 a 12, § 19 ods. 18 písm. c), § 21 ods. 1, 2, 3, 5 až 9, a mnohé iné. 

 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K poznámkam pod čiarou k odkazu 4, 38 až 41 
Skrátenú citáciu nariadenia (EHS) č. 2913/92 v platnom znení v poznámkach pod čiarou k odkazom 4, 38 až 41 žiadame upraviť v súlade s bodom 5 prílohy č. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, a to tak, že za slovo nariadenia sa vloží slovo „EHS“ v zátvorke. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
1. V bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti v časti primárne právo je potrebné spresniť, že v prípade čl. 52 uvedeného v tomto bode ide o článok Zmluvy o Európskej únii, a nie Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

2. V bode 4 písm. a) doložky zlučiteľnosti je potrebné uviesť lehoty na transpozíciu preberaných smerníc. 

 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Pripomienkové konanie k materiálu MF SR č. MF/16505/2011-732 
KOZ SR nemá pripomienky k Návrhu zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov. 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	Všeobecne 
V celom texte sa opakujú nenáležité pojmy, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami iných právnych predpisov: 

Pojem : Alkoholické nápoje (AN) 

Požadované/navrhované znenie: 

Označenie alkoholický nápoj nahradiť iným slovným spojením, napr. vybraný produkt alebo vybraný výrobok. 

Odôvodnenie : 
Podľa §3 ods.4 výnosu MP SR a MZ SR č.981/1996-100, ktorým sa vydáva prvá, druhá a tretia hlava potravinového kódexu SR v znení neskorších predpisov znie definícia pojmu nápoj nasledovne: 
„Nápoje sú kvapalné požívatiny obsahujúce viac ako 80% vody a schopné uspokojovať fyziologickú potrebu vody; členia sa spravidla na nealkoholické a alkoholické. Medzi nápoje nepatri mlieko.“ Z uvedeného vyplýva, že alkoholickým nápojom môžeme nazvať pivo, víno a miešané nápoje, ktorých súčasťou sú aj liehoviny, nanajvýš však do obsahu alkoholu 20% obj., pretože zbytok (80%) musí byť voda. Liehoviny s obsahom alkoholu nad 20% nie je podľa uvedenej definície možné zaradiť do skupiny „alkoholické nápoje“. Ich zaradenie do „nápojov“ je tiež diskutabilné z hľadiska ich schopnosti „uspokojovať fyziologickú potrebu vody“ (t.j. uhasiť smäd). Aj mnohé liehoviny s obsahom alkoholu pod 20% nie je možné zaradiť do tejto skupiny, pretože napr. mliečne likéry obsahujú aj mlieko, čokoládu a pod. Samozrejme podmienky tejto definície v plnom rozsahu nespĺňa lieh, denaturované liehy(, ktoré obsahujú min. 96% alkoholu) a ďalšie destiláty a arómy, ktoré sú príliš koncentrované alebo aromatické a v prípade požitia by spôsobili až ujmu na zdraví (napr. borovičkový destilát, vínne a ovocné destiláty obvykle s obsahom alkoholu až do 70%). 
Liehoviny sú zaradené v zmysle Potravinového kódexu do skupiny pochutiny (Pochutiny sú potraviny obsahujúce látky, ktoré pôsobia na sústavu nervovú, sekretorickú a aj na oblasť duševnú. Medzi typické pochutiny patria káva, čaj, kakao, korenie, aromatizujúce a chuťové látky a prípravky a aj vysokoalkoholické nápoje). 

V českej legislatíve (zákon 353/2003 Sb.) sa takýto kombinovaný predmet dane označuje ako „vybraný výrobek“, čo je bezproblémový a v podstate jasný pojem pre účely zákona o spotrebných daniach. 

Pojem : Jednotka pre výpočet dane - hektoliter 

Požadované/navrhované znenie: 

Ako jednotku pre výpočet SD použiť liter 100% alkoholu (la) 

Odôvodnenie : 
Použitie jednotky hektoliter bolo archaizmom už pri dnes účinnom zákone 105/2004 Z.z. o spotrebnej dani z liehu, pretože hektoliter nie je základnou, vedľajšou a ani odvodenou jednotkou podľa medzinárodnej sústavy jednotiek SI. Vedľajšou jednotkou je liter a nie je jasné, prečo sa pri výpočte SD má používať 100-násobok tejto jednotky, pričom pri výpočte výšky SD sa do úvahy vypočítavajú hodnoty s presnosťou až na 4 desatinné miesta. 
V praxi sa používa jednotka la = liter absolútneho alkoholu (vedľajšia jednotka SI) a pri veľkých množstvách liehu m3a = 1000 la (odvodená jednotka SI). Na hektolitre 100% liehu sa získané hodnoty prepočítavajú v praxi výlučne len pre potreby hlásenia a evidencie SD do príslušného tlačiva správcu dane na vyúčtovanie SD, čo je zdrojom mnohých omylov. 
Jednotka liter 100% alkoholu sa používala ako základná jednotka pre výpočet spotrebnej dane už v predošlom období od roku 1995 do roku 2004 v zmysle zákona NR SR č. 229/1995 Z.z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 	
AZZZ SR 	§ 6 ods.1 a 2 úprava textu 
Sadzba dane 
(1) Sadzba dane z alkoholického nápoja sa ustanovuje vo výške 10,80 Eur na la, 
resp. 1 080 eur na hl a. 
(2) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je lieh sa ustanovuje takto: 

Odôvodnenie : 
Je potrebná presná a jasná definícia sadzby dane na jednotku objemu podľa upraveného textu v ods. (1). Nepostačuje nejednoznačný odkaz v prvej vete odseku 2. 
Navrhujeme základnú jednotku sústavy SI – 1 liter., v súlade s pripomienkou k pojmu „Jednotka pre výpočet dane. 
 	Z 	N 	Jednotka na stanovenie sadzby dane je v súlade so smernicou Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje. 	
AZZZ SR 	§ 6 ods.3 úprava textu 
Znížená sadzba dane sa uplatní na alkoholický nápoj, ktorým je lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia najviac na množstvo 50 l a. z vyrobeného liehu pre jedného pestovateľa 2) (ďalej len „pestovateľ“) na daňovom území za jedno výrobné obdobie13) za podmienok podľa tohto zákona. Pestovateľ môže lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia dať bez porušenia ustanovenia § 49 ods.13 na senzorické alebo laboratórne účely (výstava, súťaž) v technologicky odôvodnenom množstve. 
______________________ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 12) znie: „ § 8 ods. 4 zákona č. 467/2002 Z. z. o výrobe a uvádzaní liehu na trh v znení neskorších predpisov“. 
Zdôvodnenie: 
Prístupové dokumenty - Akty týkajúce sa pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii (Úradný vestník Európskej únie L 236 z 23. septembra 2003) v bode 9. Dane na strane 6 článok 22 je doplnený o bod : „7. Slovensko a Maďarsko sú oprávnené uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane najmenej vo výške 50 % bežnej vnútroštátnej sadzby spotrebnej dane z etylalkoholu, na etylalkohol vyrábaný v páleniciach pestovateľov ovocia a uplatňovanie zníženej daňovej sadzby sa obmedzí na 50 litrov destilátov z ovocia (rozumej 50 litrov absolútneho alkoholu za ktorý sa platí redukovaná daň obsiahnutý vo všetkých destilátoch) na jednu domácnosť pestovateľov ovocia na rok určených výlučne na ich osobnú spotrebu. Komisia prehodnotí túto úpravu v roku 2015 a predloží Rade správu o možných zmenách.“ 
V zmysle zákona č. 105/2004 Z. z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov je znížená sadzba dane 540 eur/hl. a. najviac na množstvo 43 l a. z vyrobeného liehu pre „jedného pestovateľa a jeho domácnosť“ na daňovom území. 
Drobnopestovatelia v Maďarsku v zmysle novely zákona platného od augusta 2010 nemusia platiť spotrebnú daň za pálenku vyrobenú z vlastného ovocia v množstve do 50 litrov alkoholu v nej obsiahnutého. Jej výrobu nemusia nahlásiť a nemusia požiadať ani o povolenie pre prevádzku zariadení na pálenie s kapacitou do 100 litrov. 
Táto predmetná maďarská legislatíva vytvorila v rámci EÚ a špeciálne v rámci spoločenstva V4 nerovnovážne konkurenčné prostredie, negatívnym dopadom na slovenskú výrobnú štruktúru liehovín spojenú s rizikom nižšieho výberu daní z titulu prognózovanej novej vlny nákupnej turistiky liehovín. 
Z uvedených dôvodov navrhujeme upraviť znenie § 6 ods. 3, čím sa odstráni diskriminácia napr. troch rodín pod jedným súpisným číslom podľa § 115 Občianskeho zákonníka (domácnosť tvoria fyzické osoby, ktoré spolu trvalo žijú a spoločne uhrádzajú náklady na svoje potreby – colníci berú iba jednu rodinu - neberie sa ohľad na viacgeneračné príbuzenské spoločenstvá rodiny, nakoľko majú jeden vodomer, elektrické hodiny a pod.; rovnako aj vtedy ak bytová jednotka s viacerými bytmi a teda rodinami má iba jedno súpisne číslo) – týmto výkladom viaceré rodiny sú postavené mimo legálneho pálenia za zníženú daň a hľadajú iné možnosti. Pripomíname, že pestovatelia, ktorí využijú služby pestovateľskej pálenice zaplatí síce redukovanú daň, ale ju štátu zaplatia na rozdiel oproti páleniu nelegálnemu ktoré štátu neodvedie nič! 
Treba hľadať rezervy a zmeniť filozofiu – netrápiť sa, kto tvorí domácnosť – ale ten pestovateľ ktorý vypáli nech zaplatí daň do štátneho rozpočtu. Treba podporiť občanov pri využívaní legálnych páleníc, kde platia stanovené dane, aby neboli smerovaní „do možnosti nelegálneho pálenia bez dane“. Takýmto pochopením ustanovenia zákona by sa zvýšil výber daní do štátneho rozpočtu SR. 
Dnes bojujeme o holú existenciu vybudovaných investičných celkov – pestovateľských páleníc, pritom nám ide o využitie domácich surovín a ekonomického efektu pre štátny rozpočet. 
Od sezóny 2008/2009 sa pravidelne znižuje vyrobené množstvo l.a. destilátov, keď 

VÝROBNÉ OBDOBIE VYROBENÉ v l.a v € 
2008/09 1 811 409 8 510 038 
2009/10 1 136 690 5 395 267 
2010/11 864 089 4 662 913 

A netreba sa tiež obávať toho, že by pestovateľské pálenie ohrozilo kapacity výrobcov liehovín. Tu sa tiež posledné tri roky sa znižuje výroba, keď v roku 2008 sa vyrobilo 18 969 tis l. a. liehovín a roku 2010 už iba 14 926 tis. l. a. liehovín, čo malo za následok zníženie využiteľnosti výrobných kapacít zo 46,61 % na 35,3 % pri sústavnom pretrvávajúcom zápornom salde obchodnej bilancie tejto komodity od roku 1999. 

 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v súčasnosti povolené množstvo liehu vyrábaného pre vlastnú spotrebu domácností v pestovateľských páleniciach, t. j. 43 litrov 100% alkoholu, je dostatočné a plne v súlade s čl. 22 (7) smernice Rady 92/83/EHS na základe ktorého možno v pestovateľských páleniciach vyrobiť destilát o množstve 50 litrov ako takých, t. j. nie 50 litrov 100% alkoholu. 	
AZZZ SR 	§ 6 ods.3 doplnenie textu ďalšou vetou 
Požadované/navrhované znenie: 

Na danom území za jedno výrobné obdobie 13) nedôjde k zmene výšky spotrebnej dane. 

Zdôvodnenie: 
Zmena výšky spotrebnej dane v priebehu výrobného obdobia 13) vytvára nevyrovnané podmienky na výrobu destilátov pre pestovateľov. 
Vznikajú stresové situácie v páleniciach pri zaraďovaní pestovateľov do poradovníka na pálenie. ( Vzniká heslo: Kto sa dostane skôr do poradovníka na pálenie, ten páli lacnejšie.) 
V konečnom dôsledku to má vplyv na kvalitu kvasu a samotného destilátu. 
 	O 	N 	V zákone nie je možné explicitne upraviť obdobia keď nemôže dochádzať k zvyšovaniu sadzieb spotrebných daní. Zároveň na základe navrhovaného znenia by defacto k zvýšeniu sadzieb nemohlo dôjsť vôbec, keďže výrobným obdobím sa rozumie obdobie od 1. júla kalendárneho roka do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka. 	
AZZZ SR 	Zmena v § 8 bod (5) úprava textu 
Požadované/navrhované znenie: 

(5) Oslobodenie od dane podľa odsekov 2 až 4 sa neuplatní, ak cestujúcim je osoba mladšia ako 18 rokov. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele opomenul zákaz predaja, podávania a konzumácie alkoholických nápojov osobám mladším ako 18 rokov. 
 	O 	N 	Návrh zákona je v súlade s čl. 10 smernicou rady 2007/74/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane, ktorá je do právneho systému SR transponovaná od roku 2008.  	
AZZZ SR 	Zmena v § 9 Ods. 13, písmeno c) úprava textu 
Požadované/navrhované znenie: 

(13) Colný úrad odníme odberný poukaz, ak 
c) odberný poukaz nebol použitý na nákup alkoholického nápoja oslobodeného od dane v priebehu 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov od dátumu jeho vydania a v priebehu ďalších 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov užívateľský podnik nepožiadal o vydanie nového odberného poukazu, 

Odôvodnenie : 
Odberný poukaz sa vystavuje na obdobie 12 mesiacov a bez ohľadu na to, či bol alebo nebol použitý na nákup AN oslobodeného od dane automaticky po 12 mesiacoch zanikne. V nasledujúcom období však môže užívateľský podnik na základe opakovanej žiadosti požiadať o vystavenie nového odberného poukazu podľa jednoduchšieho postupu (odsek12). V prípade odňatia odberného poukazu CÚ bude užívateľský podnik vyradený z evidencie (odsek14), uplatní sa postup (podľa § 15 ods.11 a 12), v zmysle ktorého môže CÚ vydať nový odberný poukaz pre užívateľský podnik až po uplynutí piatich rokov a to na základe komplikovanejšieho postupu (odsek 2,3,4, 6 a ďalšie) 
 	O 	N 	Vydanie odberného poukazu je podmienené splnením stanovených podmienok, ktoré sa počas navrhovaného obdobia môžu zmeniť. 	
AZZZ SR 	§ 16, bod (2) zmena v prvej časti 
(2) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 

AZZZ SR 	§ 16, bod (3) zmena v prvej časti 
To isté (ako v bode (2) uplatniť i v prípade odseku 3 navrhovaného zákona 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ........ Jedná sa o mimoriadne zásadnú pripomienku. 

Nový systém ruší podstatu pozastavenia dane, vytvára neúmernú finančnú záťaž na výrobcov a popri tom otvára priestor pre korupčné a netransparentné prostredie. 
 	Z 	N 	Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená.  	
AZZZ SR 	Odsek (12) úprava textu  
Požadované/navrhované znenie: 

(12) Colný úrad žiadosť podľa odseku 11 posúdi, a ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý, colný úrad rozhodne o úplnom alebo čiastočnom upustení od zábezpeky do 30 dní odo dňa podania tejto žiadosti a určí lehotu platnosti tohto rozhodnutia, a to najviac na dva roky odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o upustení od zábezpeky. Ak colný úrad rozhodne o neupustení od zábezpeky, novú žiadosť o upustenie od zábezpeky môže žiadateľ podať až po uplynutí jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia. 

Odôvodnenie : 
60 dňové lehota na posúdenie žiadosti je neprimerane dlhá a z hľadiska daňového subjektu neprimerane zaťažujúca. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na rozsah dokladov, ktoré je potrebné preskúmať za účelom upustenia od zloženia zábezpeky je nutné ponechať na rozhodovací proces 60 dní. Dobu platnosti rozhodnutia o upustení zábezpeky navrhujem ponechať z dôvodu, že uvedený návrh reflektuje na opatrenia prijaté Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach. 	
AZZZ SR 	Odsek 14 úprava textu 
Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
d) súčet aktív výkazu Súvaha za predchádzajúce daňové obdobie r. 12 netto, r. 48 netto a r. 55 netto predstavuje minimálne štvornásobok priemernej mesačnej daňovej, resp. predpokladanej daňovej povinnosti daňového subjektu za posledných 12 mesiacov. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení navrhujeme sprísniť podmienky daňovej spoľahlivosti, pričom vlastníctvo výrobného zariadenie nepreukazuje v žiadnom prípade stabilnú finančnú situáciu daňového subjektu, pritom zásadnými argumentmi je, že výrobné zariadenie je možné zo dňa na deň predať, nehovoriac, že na výrobnom zariadení v hodnote napr. 300 tisíc € sa dajú vyrobiť liehoviny, kde mesačná spotrebná daň môže dosiahnuť aj 4 milióny €.. Podstatne jednoznačnejšie vyjadrenie finančnej stability daňového subjektu je súčet aktív zo súvahy a to dlhodobý hmotný majetok ako celok, pohľadávky z obchodného styku a finančné účty. Taktiež aplikácia ustanovenia o aktívnej spolupráci s colným úradom je absolútne nepreskúmateľná a subjektívne zneužiteľná, najmä z hľadiska korupčného prostredia. Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 32 bod (4) - vylúčenie 
Vylúčiť z textu - nevkladať tento bod. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení opäť navrhovateľ zákona pozabudol na otázku daňového skladu - režimu pozastavenia dane a naviac predaja alkoholického nápoja oslobodeného od dane ............ Jedná sa o ustanovenie odseku zákona, ktoré absolútne neopodstatnene zaťažuje finančne daňový subjekt. 

 	Z 	N 	Prevádzkovateľ daňového skladu pre zahraničných zástupcov a prevádzkovateľ tranzitného daňového skladu je taký istý prevádzkovateľ daňového skladu akým je prevádzkovateľ podniku na výrobu alkoholického nápoja a prevádzkovateľ skladu alkoholického nápoja. Z uvedeného vyplýva, že nie je dôvod, aby títo prevádzkovatelia mali upustené automaticky od povinnosti skladania zábezpeky na daň. Jediný rozdiel medzi prevádzkovateľmi tranzitného daňového skladu, daňového skladu pre zahraničných zástupcova a „klasickými“ skladmi je, že títo prevádzkovatelia predávajú alkoholický nápoj len špecifickým odberateľom, ktorí musí byť na základe smernice Rady 200/118/ES oslobodený od spotrebnej dane. 	
AZZZ SR 	§ 32 odsek 17 - vylúčenie 
Požadované/navrhované znenie: 

Odôvodnenie : 
Odstavec 17, vypustiť zloženie zábezpeky na daň, nakoľko alkoholické nápoje predávané osobám, ktoré požívajú výsady a imunity podľa medzinárodných zmlúv sú oslobodené od spotrebnej dane. 

 	O 	N 	Prevádzkovateľ daňového skladu pre zahraničných zástupcov a prevádzkovateľ tranzitného daňového skladu je taký istý prevádzkovateľ daňového skladu akým je prevádzkovateľ podniku na výrobu alkoholického nápoja a prevádzkovateľ skladu alkoholického nápoja. Z uvedeného vyplýva, že nie je dôvod, aby títo prevádzkovatelia mali upustené automaticky od povinnosti skladania zábezpeky na daň. Jediný rozdiel medzi prevádzkovateľmi tranzitného daňového skladu, daňového skladu pre zahraničných zástupcova a „klasickými“ skladmi je, že títo prevádzkovatelia predávajú alkoholický nápoj len špecifickým odberateľom, ktorí musí byť na základe smernice Rady 200/118/ES oslobodený od spotrebnej dane. 	
AZZZ SR 	§ 45, doplniť nový odsek c)  
Doplniť nový odsek c) 
c) elektronické meracie sústavy na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie v objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie ako 500 l /hod. liehu 

Odôvodnenie : 
V súčasnosti už existujú aj elektronické meracie sústavy (napr. Coriolis) na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie od 500 l /hod. liehu (obdoba ako ma Enviral na základe výnimky pre kapacity nad 10.000 l/hod liehu). 
Meranie liehu s vyjadrovaním v hmotnostných jednotkách je v bilancovaní liehu jednoznačne výhodnejšie ako vyjadrovanie v objemových jednotkách. 
 	Z 	N 	Kontrolné liehové meradlá, ktoré možno použiť na zisťovanie vyrobeného množstva liehu sú určené tak, aby boli v súlade s prílohou č. 24 alebo č. 72 vyhlášky ÚNMS SR č. 210/2000 Z. z. Znamená to, že tieto vybrané meradlá musia spĺňať špecifické podmienky nevyhnutné riadne zistenie množstva vyrobeného liehu a tým i na jeho správne zdanenie. Navrhovaný hmotnostný prietokomer, by bolo možné použiť na zisťovanie vyrobeného množstva liehu len v tom prípade, ak by boli splnené všetky špecifické podmienky uvedené v prílohe č. 72. vyhlášky ÚNMS SR č. 210/2000 Z. z. 	
AZZZ SR 	§ 45, doplniť nový odsek 9 a 10 a pôvodný odsek (9) prečíslovať na (11)  
Vložiť nový 9 a 10 odsek 
(9) Na výpočty súvisiace s určovaním koncentrácie liehu vo všetkých produktoch pri zisťovaní množstva dodaného vyskladneného liehu a množstva liehu na zásobách na území SR sú výrobcovia povinní používať počítačový softvér ALKOKALK, ktorého údaje sú rozhodujúce a záväzné pre všetky alkoholometrické výpočty aj zo strany všetkých kompetentných orgánov (colných, finančných, právnych, justičných, obchodných) v Slovenskej republike. 

(10) Pre cezhraničný obchod s liehom mimo daňového územia prijmú MFSR, MPRVSR a UNMSSR potrebné opatrenia pre zosúladenie alkoholometrických výpočtov do termínu nadobudnutia platnosti tohto zákona. 

Odsek (9) prečíslovať na (11) 

Odôvodnenie : 
V súčasnosti po právnej stránke neexistuje žiadna oficiálna pomôcka na výpočty súvisiace so zisťovaním množstva liehu, pričom v praxi sa používajú Alkoholometrické tabuľky alebo elektronická pomôcka Alkokalk. 
Doteraz je táto pomôcka pre potreby Slovenska uplatňovaná/trpená iba na základe oznamu vo Finančnom spravodajcovi MFSR, čo je nepostačujúca legislatívna forma. 
 	Z 	N 	Návrh zákona nemôže zozáväzniť pomôcku slúžiacu pri výpočtoch týkajúcich sa zisťovania množstiev liehu, ktorá nie je príslušným spôsobom verifikovaná a odsúhlasená príslušným metrologickým orgánom. 	
AZZZ SR 	§ 49 ods. 2 písm. d) vypustiť časť textu 
vypustiť znenie: „a doklad o úradnom overení teplomera na meranie teploty vyrobeného liehu“. 

Odôvodnenie: 
V pestovateľskej pálenici neexistuje osobitný teplomer na meranie teploty vyrobeného destilátu. Používa sa liehomer so zabudovaným teplomerom overený Slovenskou legálnou metrológiou a overovací list resp. jeho kópia sa správcovi dane predkladá pri registrácii. 
 	Z 	N 	Uvedenú požiadavku nemožno vypustiť z dôvodu, že je potrebné aby teplomery slúžiace na meranie teploty vyrobeného liehu boli overené podľa vyhlášky č. 210/2000 Z. z. 	
AZZZ SR 	§ 49 ods. 3 písm. b) vypustiť časť textu 
Vypustiť slová: „.....ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené.“. 

Odôvodnenie: 
Text ktorý požadujeme vypustiť je zrejme mechanicky aplikovaný z § 19 ibaže bez úvahy o tom, že v tomto prípade sa jedna len o pestovateľské pálenice kde majiteľ zariadenia iba poskytuje službu (nie je vlastníkom ani suroviny, ani produktu a ešte robí službu štátu, tým, že zároveň bez honoráru vyberá dane za vypálený produkt a tieto odvádza štátu. To všetko odhliadnuc od toho, že aj trestné činy, najmä prečiny, sa po 10 rokoch premlčujú. Je preto nezmyslom, aby žiadateľ predkladal správcovi dane, či jeho - nejakým spôsobom personálne, alebo majetkovo prepojené - osoby mali nedoplatky na daniach spätne desať rokov pred podaním žiadosti, pretože je povinnosťou správcu dane vymáhať zistené nedoplatky resp. oznamovať ako trestné činy daňové u fyzických osôb. U právnických osôb sú likvidácie a konkurzné konania, kde je správca dane pri rozvrhu speňaženého majetku prednostne uspokojený. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovení sa upraví tak, aby bolo zrejmé že požiadavka sa týka iba personálne a majetkovo prepojených osôb. 	
AZZZ SR 	§ 49 ods. 6 doplniť o nové písmeno c) 
ods. 6 doplniť o nové písmeno c), ktoré znie: 

„c) ak sa prevádzkuje liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pre každý daňový režim je celé vyrobené množstvo liehu merané samostatným objemovým meradlom na lieh, nevzťahuje sa na prevádzkovateľa oznamovacia povinnosť ustanovená v § 49 ods. 6 písm. a). “ 

Zdôvodnenie: 
Upravuje sa lehota 15 dní v závislosti na daňových režimoch, t.j. ak funguje ako liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pričom každý závod má samostatné kontrolné meradlo a jeho následné zdanenie je podľa osobitného predpisu, nie povinný zmenu režimu nahlasovať správcovi dane, nakoľko je dvoj režim prevádzkovaný za prítomnosti správcu dane, je takáto lehota zbytočná. 
 	O 	N 	Ustanovenia upravujú podmienky na prevádzkovanie liehovarníckeho závodu na pestovateľské pálenie ovocia a nie podmienky na prevádzkovanie daňového skladu, ktorým je liehovar na destiláty, a to bez ohľadu na skutočnosť, že sa výroba liehu uskutočňuje na tom istom technologickom zariadení. Ide však o dva rôzne daňové režimy. 	
AZZZ SR 	§ 49 ods. 13 na konci doplniť o ďalšiu vetu 
ods. 13 na konci pripojiť túto vetu: 
„Uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu SR).“ 

Zdôvodnenie: 
Dopĺňa sa znenie odseku, že uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu SR). 
 	O 	N 	Navrhované znenie nebráni, aby sa mohol lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie hodnotiť v rámci výstav, súťaží a pod. 	
AZZZ SR 	§ 51 – 53 Označovanie, tlač a distribúcia kontrolných známok  
Uvedené znenie navrhovaných ustanovení podľa § 51 - 53 nebolo možné počas celého pripomienkového konania konzultovať so zostavovateľom textu zákona (lebo je utajený) a teda nebolo možné zistiť, aký je vlastne zámer a predstava tvorcu legislatívy o vykonateľnosti ustanovení, vrátane následných finančných dopadov a z toho vyplývajúce vyvolané náklady na strane výrobcov - preto tieto nove ustanovenia považujeme za neakceptovateľné. 

Keď však predkladateľ bude trvať na realizácii postupov navrhnutých v tomto znení (t.j. Kontrolná známka obsahuje identifikačné číslo, ktorým je jedinečné poradové číslo vytvorené z alfanumerických znakov neopakovateľných najmenej po dobu piatich rokov, jedna tlačiareň KZ, distribúcia sa bude realizovať prostredníctvom CÚ a za účasti pracovníka CÚ, nový spôsob evidencie KZ.) potom žiadame o akceptovanie pripomienok, ako sú uvedené neskôr v jednotlivých odsekoch a paragrafoch. 
 	O 	N 	Ustanovenia týkajúce sa vyhotovovania kontrolných známok sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, v rámci ktorej boli identifikované závažné porušenia povinností. 	
AZZZ SR 	§ 51 Označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou Odsek (16) zmena číselných údajov 
(16) V daňovom voľnom obehu je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 0,90 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. Ak ide o predaj liehu v spotrebiteľskom balení s objemom 0,5 litra a nižším v daňovom voľnom obehu, je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 1,05 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. 
Odôvodnenie: 
Zmena číselných údajov vyplýva z rapídnej zmeny cien vstupných surovín a energií za ostatných 5 rokov. 
 	Z 	N 	Ustanovené sumy považujeme za dostatočné. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 1 vypustiť druhú vetu  
(1) Kontrolné známky je oprávnená tlačiť len osoba, s ktorou finančné riaditeľstvo uzatvorilo zmluvu na tlač kontrolných známok (ďalej len "tlačiareň"). 

Odôvodnenie : 
Ak na základe verejnej súťaže Finančné riaditeľstvo uzatvorí zmluvu len s jedinou tlačiarňou KZ, stane sa táto na obdobie 3 rokov jediným dodávateľom KZ pre všetky daňové subjektov v SR a nebude nútená žiadnou konkurenciou udržiavať ceny za KZ na minimálnej úrovni. V prípade jej výrobných problémov, resp. živelnej udalosti (požiar, povodeň) existencia jediného dodávateľa KZ v SR spôsobí kolaps výroby liehovín v SR. Zároveň takáto podmienka je pre ostatné tlačiarne obmedzením ich podnikateľských záujmov a po období 3 rokov nebude dovtedy nefungujúca tlačiareň schopná splniť konkurenčné podmienky a uchádzať sa o možnosť tlačiť KZ v ďalšom období. 
Je vhodné, aby povolenie na tlač dostal každý subjekt, ktorý splní definované podmienky. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 2 upraviť a doplniť text  
(2) Finančné riaditeľstvo môže uzatvoriť zmluvu na tlač kontrolných známok65) len s osobou, ktorá spĺňa tieto podmienky: 
a) má oprávnenie na vykonávanie polygrafickej činnosti, 
b) má na daňovom území technické vybavenie na tlač dokumentov zabezpečených pred sfalšovaním, pozmeňovaním a iným zneužitím, 
c) má zavedený režimový systém výroby, skladovania, manipulácie a evidencie materiálu a výrobkov podľa osobitného predpisu, 
..... 
o) splní kvalitatívne požiadavky odberateľov na vyrábané kontrolné známky 

Odôvodnenie : 
Je diskutabilné, či kritériá na výber tlačiarne budú zároveň obhajovať aj záujmy odberateľov, t.j. medzi uvedenými podmienkami nie je uvedená podmienka na dodržanie kvality KZ. Podľa našich skúseností je pri výbere vhodnosti KZ (a teda dodávateľa) nutné brať do úvahy aj technické parametre strojov u odberateľa, ktorými sa KZ aplikujú na SBL. Pre rôzne technologické zariadenia používame KZ od odlišných dodávateľov. Podľa našich skúseností aj kvalita papiera KZ a odolnosť ochranných prvkov na KZ voči vonkajším vplyvom pri skladovaní SBL v našich skladovacích priestoroch a v priestoroch našich odberateľov je rôzna od rôznych dodávateľov. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 8 upraviť text  
Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni poskytne tlačiarni údaje o počte odoberaných kontrolných známok a o odberateľovi kontrolných známok a vydá odberateľovi kontrolných známok objednané kontrolné známky spolu s daňovým dokladom. Ak chce odberateľ kontrolných známok prevziať vyhotovené kontrolné známky v mieste svojho sídla alebo trvalého pobytu, alebo v jeho prevádzkarni, finančné riaditeľstvo zabezpečí odovzdanie kontrolných známok odberateľovi kontrolných známok. 

Odôvodnenie : 
Doposiaľ náklady na doručenie KZ hradil a dopravu zabezpečoval dodávateľ. Nie je zaručené, že finančné riaditeľstvo zabezpečí dopravu KZ k odberateľovi za cenovo výhodných podmienok. Doposiaľ pracovník tlačiarne dodal KZ priamo do daňového skladu, kde si zodpovedný pracovník daňového subjektu prevzal balenia KZ. 
Nie je technicky možné pri preberaní KZ, aby odovzdávajúci pracovník odovzdal a preberajúci pracovník prevzal a zodpovedne skontroloval a potvrdil, že prevzal KZ v stanovenom množstve a s určenými jedinečnými identifikačnými alfanumerickými číslami. 
Zdôrazňujeme, že CR SR musí mať hmotnú zodpovednosť za preberanie KZ z tlačiarne a odovzdanie výrobcovi liehu až do úplného spotrebovania danej série kontrolných známok, teda nie je možné prenášanie zodpovednosti na výrobcu liehu za prípadné dodatočné nezrovnalosti v počte, číslovaní a kvalite KZ vzhľadom na nemožnosť priamej fyzickej kontroly daného množstva kontrolných známok. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 10 doplniť text za slová § 51 ods. 10  
§ 51 ods. 10, .... kvalitatívne alebo kvantitatívne požiadavky odberateľa, predloží nevyhovujúce kontrolné známky .... 

Odôvodnenie : 
Pojednáva len o prípade, že KZ nespĺňa náležitosti v súlade s týmto zákonom ale nie je uvedená možnosť a stanovený postup v prípade, že pri kontrole zistíme, že v dodávke chýba určité množstvo KZ. Je nemožné stanoviť v dodávke napr. milión kusov KZ, ktoré konkrétne KZ určitého identifikačného čísla chýbajú. V návrhu tiež nie je uvedená možnosť reklamácie z iných ako zákonom stanovených dôvodov (napr. nekvalita). 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 15 doplniť text 
(15) Odberateľ kontrolných známok odovzdá colnému úradu poškodené kontrolné známky alebo z iného dôvodu nepoužiteľné kontrolné známky s výnimkou kontrolných známok nenávratne zničených v technologickom zariadení slúžiacom na nalepenie kontrolných známok na spotrebiteľské balenie. Colný úrad takéto kontrolné známky zničí na náklady odberateľa kontrolných známok a o ich zničení vyhotoví zápisnicu (protokol o zničení) v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok. V prípade zistenia, že počas výroby bola kontrolná známka nenávratne zničená, oznámi odberateľ colnému úradu interval identifikačných čísel kontrolných známok, medzi ktorými boli kontrolné známky nenávratne zničené. 

Odôvodnenie : 
Pôvodné znenie nerieši identifikáciu KZ nenávratne zničenej pri aplikácii na SBL. Nie je možné zistiť ktorá KZ s konkrétnym identifikačným číslom bola nenávratne zničená v strojnotechnologickom zariadení.. V prípade takejto udalosti by bolo nutné na konci pracovnej zmeny, kedy sa uzatvárajú počty a evidencie výroby SBL, celú produkciu v uvedenom období otvoriť (= poškodiť obalový materiál) a napr. 30 tisíc kusov SBL prekontrolovať a zistiť predpokladané označenie chýbajúcej KZ. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	§ 53 Tlač a distribúcia KZ v Odseku 17 úprava textu –zmena lehoty z 10 na 24 mesiacov 
(17) Ak odberateľ kontrolnej známky prevzal kontrolné známky podľa odseku 8 a tieto kontrolné známky nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v lehote dvadsiatich štyroch (24) mesiacov odo dňa ich prevzatia, je povinný požiadať colný úrad o ich zničenie do 30 dní odo dňa uplynutia lehoty. Pri zničení kontrolných známok sa uplatní postup podľa odseku 15, ak sa colný úrad nedohodne s odberateľom kontrolných známok inak. Colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň podľa § 52 ods. 1 písm. b). 
Odôvodnenie : 
Pôvodne určená lehota 10 mesiacov je príliš krátka a jej aplikácia by viedla k nehospodárnosti a zbytočnému plytvaniu i administrovaniu 
 	Z 	N 	Návrh má za cieľ zabrániť špekulatívnym odberom kontrolných známok, kedy má subjekt k dispozícii veľké množstvo kontrolných známok, ktoré nepoužije a po určitom čase „zmiznú“ a objavia sa nalepené na spotrebiteľskom balení liehu, ktoré pochádza z nelegálnej výroby liehu.  	
AZZZ SR 	§ 54 predaj SBL v daňovom VO V Odseku 18 zameniť pôvodnú formuláciu novou  
Podľa čiarového kódu EAN je možné každému SBL jednoznačne priradiť krajinu pôvodu, subjekt, ktorý uviedol SBL na trh, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Číselné označenie čiarového kódu EAN je jedinečné pre každé SBL a každý subjekt, ktorý uvádza SBL do voľného obehu je povinný uviesť a doplniť údaje o SBL do databázy colnej správy v členení podľa obchodného názvu SBL, objemu spotrebiteľského balenia a objemovej koncentrácie liehu v spotrebiteľskom balení. Číslo EAN sa používa v evidenciách podľa odseku 7 písmeno b) a odsekov 15 až 17. 

Odôvodnenie : 
Uvedené tvrdenia o čiarovom kóde EAN sú nepravdivé. Žiaden čiarový kód EAN neobsahuje krajinu pôvodu liehu, údaje o výrobcovi liehu, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Takže vlastne platí len druhá časť výroku, že „čiarový kód EAN neobsahuje požadované údaje podľa prvej vety....“ 
Čiarový kód EAN je grafické znázornenie jedinečného čísla. Tomuto konkrétnemu komplexnému číslu je v databáze priradený: 
a) údaj o krajine (= číselný kód krajiny), v ktorej bolo produktu číslo EAN pridelené (nie je zákonité, že je to zároveň krajina výrobcu a vôbec to nemusí byť krajina pôvodu liehu) 
b) údaj o subjekte, ktorý do svojej databázy zaviedol príslušný produkt (nie je zákonité, že je to výrobca SBL, môže to byť aj distribútor napr. bežne uvádzajú na produkty svoje čísla aj obchodné siete) 
c) číselné označenie produktu, ktorý je v databáze subjektu podľa bodu b) jednoznačne determinovaný svojim obchodným názvom, množstvom (= objem u SBL), objemovou koncentráciou liehu v SBL. 
 	Z 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 55 Ničenie liehu Vložiť nový Odsek 4 
(4) Lieh odobratý ako vzorka podľa § 69, ods.3, písm. f) možno po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto úradne zničiť za prítomnosti správcu dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 

Odôvodnenie: 
Nie je potrebné neobmedzené skladovanie vzoriek, ktorých účel dávno pominul. 
 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť.  	
AZZZ SR 	§ 56 Osobitná úprava vedenia evidencií na lieh Odsek 4 zrušiť celý bez náhrady 
Odsek 4 zrušiť celý bez náhrady 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie uvedené v odseku 4 je možno zneužiť na bezdôvodné šikanovanie a perzekúciu subjektu zo strany colného úradu. Zákon má dostatočný priestor na to, aby presne špecifikoval všetky potrebné evidencie súvisiace so správnym určením dane. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v odôvodnených prípadoch je potrebné, aby mal správca dane možnosť nariadiť i iné vedenie evidencie, a to najmä u subjektov, ktoré sa môžu z pohľadu analýzy rizika javiť ako problematické. 	
AZZZ SR 	§ 69 Daňový dozor a daňová kontrola Ods. 3, pism. f) doplniť text 
(3) bezodplatne odoberať vzorky v prípadoch podľa písmen a) až e) v technologicky odôvodnenom množstve; spôsob odoberania vzoriek ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 72 ods. 4, a takto odobraté vzorky po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto prijať do skladu liehu v pozastavení dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 

Odôvodnenie: 
Lieh, ktorý obsahujú odobraté vzorky je zužitkovateľný a nemá zmysel ho ničiť. V prípade zničenia vzniká subjektu zbytočná hospodárska škoda, ktorá sa násobí ešte pri predpísanom environmentálnom a bezpečnom spôsobe zničenia. 
 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť.  	
AZZZ SR 	V § 73 v odsekoch 3 a 4 upraviť text a pridať odseky 5 a 6  
(3) Označovať spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné najneskôr do 30. júna 2013. 

(4) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné uvádzať do daňového voľného obehu najneskôr do 30. septembra 2013. Na základe žiadosti odberateľa kontrolných známok a prevádzkovateľa daňového skladu je možné v tomto období pod dohľadom pracovníkov colného úradu odstrániť pôvodné kontrolné známky a uskladnené SBL označiť kontrolnými známkami v zmysle znenia účinného od 1.1.2013. 

(5) Odberateľ kontrolných známok, ktorý odobral kontrolné známky vyhotovené podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012, vykoná s colným úradom zúčtovanie odberu a použitia týchto kontrolných známok k 30. septembru 2013 a zúčtovanie predloží colnému úradu do 25.októbra 2013. Nepoužité kontrolné známky zničí odberateľ kontrolných známok pod dozorom colného úradu do piatich dní od dátumu zúčtovania kontrolných známok. Zúčtovanie kontrolných známok sa vykoná podľa predpisu účinného do 31. decembra 2012. Colný úrad o zničení kontrolných známok vyhotoví zápisnicu. 

(6) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 30. júna 2014. Po tomto dátume bude takto označené spotrebiteľské balenie považované za neoznačené. 

Odôvodnenie : 

Doba možnosti používať pôvodné KZ a zároveň nové KZ je veľmi krátka (1 mesiac). V priebehu tohto mesiaca sa musí minúť zostatok zásob pôvodných KZ a zároveň sa musí subjekt naskladniť novými KZ (vrátane zabehnutia elektronického systému objednávania KZ, dodania, prevzatia a začatia evidencie KZ podľa nových pravidiel u všetkých odberateľov kontrolných známok). Od súčasnosti až do konca možnosti používania pôvodných KZ je 19 mesiacov. Pretože doposiaľ platila zásada minimálneho odberu KZ od dodávateľa v množstve 10 500 ks bez výrazného cenového dopadu, máme t.č. na zásobách niektoré druhy KZ aj v množstvách, ktoré postačujú na obdobie 40, 50 až 70 mesiacov. Všetky tieto KZ budeme nútení likvidovať bez finančnej náhrady. Taktiež ďalšie nadväzujúce termíny prechodných období sú neprimerane krátke. 

 	Z 	A 	 	
AZZZ SR 	V § 76 upraviť text v bode (1)  
(1) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ......... Jedná sa o pripomienku zásadnú. 
 	Z 	N 	Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená.  	
AZZZ SR 	V § 76 upraviť text v bode (4)  
(4) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
d) súčet aktív výkazu Súvaha za predchádzajúce daňové obdobie r. 12 netto, r. 48 netto a r. 55 netto predstavuje minimálne štvornásobok priemernej mesačnej daňovej, resp. predpokladanej daňovej povinnosti daňového subjektu za posledných 12 mesiacov. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení navrhujeme sprísniť podmienky daňovej spoľahlivosti, pričom vlastníctvo výrobného zariadenie nepreukazuje v žiadnom prípade stabilnú finančnú situáciu daňového subjektu, pritom zásadnými argumentmi je, že výrobné zariadenie je možné zo dňa na deň predať, nehovoriac, že na výrobnom zariadení v hodnote napr. 300 tisíc € sa dajú vyrobiť liehoviny, kde mesačná spotrebná daň môže dosiahnuť aj 4 milióny €.. Podstatne jednoznačnejšie vyjadrenie finančnej stability daňového subjektu je súčet aktív zo súvahy a to dlhodobý hmotný majetok ako celok, pohľadávky z obchodného styku a finančné účty. Taktiež aplikácia ustanovenia o aktívnej spolupráci s colným úradom je absolútne nepreskúmateľná a subjektívne zneužiteľná, najmä z hľadiska korupčného prostredia. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
AZZZ SR 	V § 76 upraviť text v bode (8)  
(8) Ak konanie o žiadosti predloženej podľa odseku 2 nebolo do 31. marca 2012 právoplatne ukončené z dôvodu pochybenia žiadateľa, žiadateľ podľa odseku 2 je povinný zložiť zábezpeku na daň podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012. 

Odôvodnenie : 
Je potrebné presne definovať zodpovednosť daňového subjektu, resp. správcu dane. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie je v princípe totožné so znením uvedeným v návrhu zákona. Prípadné pochybenie správcu dane nemá na zloženie zábezpeky na daň vplyv.  	
SOPK 	K materiálu ako celku: žiadame materiál prepracovať tak, aby zohľadnil 

1. Európsky prístup k podpore a zdaňovaniu tzv. tichého vína s ohľadom na konkurencia schopnosť vinárov voči európskym partnerom ako Česku, Rakúsku, Maďarsku. V materiali nám chýba jednoznačná informácia o tom, koľko štát vynakladá finančných prostriedkov na podporu vinohradníctva a koľko chce zaťažiť odvodom takýto vstup. V tomto smere práve vystupuje možná neproporciálnosť navrhovanej výšky dane vo vzťahu k dotáciam susedných štátov, Česko, Rakúsko, Maďarsko. 

2. Potrebu odstránenia nevyvážených a nesystémových opatrení . EÚ má čiastočnú harmonizáciu daní formou stanovená minimálnej výšky dane na tiche vína vo výške 0,00 eura. 
Táto oblasť vinohradníctva – tiché víno – je vysoko náročná na na dodržanie toho, aby to bol čistý biotechnologický produkt tzv. biovýroba. Vcelku pozitívny vplyv má ako výživný doplnok na zdravie obyvateľstva ( na podporu krvného obehu, antyoxydanty, cukry). 
Navrhovaná sadzba je neuveriteľne vysoká v porovnaní so sadzbami na víno a pivo. 

3. Zabezpečenie colného dlhu aj formou poistenia. 
Pri uvádzaní tichého vína na trh sa predpokladá použitie daňových skladov . Malopredajcovia musia zložiť finančnú zábezpeku na dlžný objem vína vloženého do daňového skladu pred jeho realizáciou na trhu. Pričom finančná zábezpeka sa uvoľní do troch mesiacov , čím úverujú štátny rozpočet a výrobcom tak nezostanú prostriedky napríklad na výplatu miezd pre zamestnancov. Pokiaľ colný dlh je možné zabezpečiť tromi formami vrátane jeho zabezpečenia poistením. 

Ak sa uplatní navrhovaná sadzba dane na tiché víno, zásadne žiadame aby bola rozložená na obdobie 3 až 5 rokov s ohľadom na štátne dotácie a požiadavku podporiť konkurencie schopnosť slovenských podnikateľských subjektov. 
 	Z 	N 	Súčasťou konsolidačných opatrení navrhnutých v rámci Návrhu východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 je zdanenie tichého vína. Opatrenie sa navrhuje opätovne aj napriek tomu, že doterajšie pokusy o znovuzavedenie pozitívnej sadzby dane neboli úspešné. Dôvodom je skutočnosť, že z ekonomického pohľadu prevažujú argumenty v prospech zdanenia tichého vína, pričom medzi najdôležitejšie patria existencia negatívnych externalít spojených s konzumáciou vína. Zavedenie spotrebnej dane na tiché víno je tiež v súlade s odporúčaniami EÚ a OECD, podľa ktorých by sa krajiny v kontexte prebiehajúcej fiškálnej konsolidácie mali z dôvodu vyššej efektívnosti a menšieho negatívneho vplyvu na ekonomický rast snažiť o presun daňového zaťaženia od zdaňovania práce a kapitálu k vyššiemu zdaňovaniu spotreby. 

Informácia týkajúca sa podpôr vinohradníkov a vinárov je v kompetencii Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 
 	
SOPK 	K § 16 Zábezpeka na daň 
Žiadame zapracovať požiadavku na rozšírenie zábezpeky na daň o inštitút poistenia. 
Týmto chceme zároveň zpružniť a vytvoriť rovnaké podmienky na podnikanie aj pre subjekty podnikajúce v tejto oblasti. 
 	Z 	N 	Tento typ ručenia neposkytuje dostatočnú možnosť správcovi dane uspokojiť pohľadávku v požadovanej výške. 	
SPPK 	 
Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora zásadne odmieta návrh zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov ako celok a žiada predkladateľa zákona o jeho stiahnutie a zachovanie súčasného platného zákona. V prípade neakceptovania našej viac ako zásadnej pripomienky, SPPK bude trvať na akceptovaní následných zásadných pripomienok. 

Odôvodnenie: 
Ani samotná EÚ nevyvíja snahu na valorizovanie sadzby spotrebných daní na alkoholické nápoje a už vôbec nie meniť ich štruktúru a spôsob zdanenia. EU uprednostňuje nápoje s nižším obsahom alkoholu aj formou minimálne spotrebnej dane. Návrh slovenského zákona však tento princíp nerešpektuje a poškodzuje tak domácich spotrebiteľov. Návrh zákona v uvedenej forme prináša mnoho finančných a administratívnych záťaží pre podnikateľské subjekty, narúša konkurencieschopnosť domácich výrobcov, nepredkladá žiadnu kontrolu a umožňuje masívny rozvoj čierneho trhu. 

Slovenskí spotrebitelia sú veľmi citliví na zmenu ceny a preto nárast spotrebnej dane nemusí automaticky znamenať nárast príjmov do štátneho rozpočtu. Zníženie spotreby a presun spotrebiteľov k lacnejším produktom automaticky zredukuje aj daňové príjmy v štátnom rozpočte. Zníženie spotreby má takisto negatívne dôsledky pre lokálnych pestovateľov a farmárov ako aj ostatných účastníkov dodávateľského potravinárskeho reťazca. 
 	Z 	N 	Pri zdaňovaní alkoholických nápojov je potrebné vytvoriť takú štruktúru zdaňovania jednotlivých alkoholických nápojov, ktorá by zohľadňovala všetky aspekty vplývajúce na ich výrobu, spracovanie, distribúciu a spotrebu. Z dlhodobého hľadiska je preto žiaduce eliminovať existujúcu diskrimináciu jednotlivých druhov alkoholických nápojov, spôsobenú rozdielnym prístupom pri ich zdaňovaní, nakoľko súčasný systém zdaňovania motivuje spotrebiteľov k presunu spotreby z viac daňovo zaťažených predmetov spotrebnej dane, ktorými sú lieh a pivo, k daňovo zvýhodnenému tichému vínu. Takéto spotrebiteľské rozhodovanie má však negatívny dopad na príjmovú stránku štátneho rozpočtu, čo však nie je v súlade s cieľom konsolidácie verejných financií. 	
SPPK 	§5 ods. 3 písm. d) 
V § 5 ods.3 písm. d) žiadame doplniť: 
"d) pivo vyjadrené v hl sa zaokrúhľuje na päť desatinných miest, percento objemu skutočného alkoholu v pive sa vyjadruje po 0,5 % a zaokrúhľuje sa matematicky. 
 	Z 	A 	 	
SPPK 	§6 ods.1 a 2 
V § 6 ods. 1 a 2 žiadame zmeniť text a to: 
(1) Sadzba dane z alkoholického nápoja sa ustanovuje vo výške 10,80 Eur na la, 
resp. 1 080 eur na hl a. 
(2) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je lieh sa ustanovuje takto: 
Odôvodnenie : 
Je potrebná presná a jasná definícia sadzby dane na jednotku objemu podľa upraveného textu v ods. (1). Nepostačuje nejednoznačný odkaz v prvej vete odseku 2. 
Navrhujeme základnú jednotku sústavy SI – 1 liter., v súlade s pripomienkou k pojmu „Jednotka pre výpočet dane. 
 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS. 	
SPPK 	§6 ods.3 
V § 6 ods.3 žiadame zmeniť text a poznámku pod čiarou a to: 

Znížená sadzba dane sa uplatní na alkoholický nápoj, ktorým je lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia najviac na množstvo 50 l a. z vyrobeného liehu pre jedného pestovateľa 2) (ďalej len „pestovateľ“) na daňovom území za jedno výrobné obdobie13) za podmienok podľa tohto zákona. Pestovateľ môže lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia dať bez porušenia ustanovenia § 49 ods.13 na senzorické alebo laboratórne účely (výstava, súťaž) v technologicky odôvodnenom množstve. 
______________________ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 12) znie: „ § 8 ods. 4 zákona č. 467/2002 Z. z. o výrobe a uvádzaní liehu na trh v znení neskorších predpisov“. 
Odôvodnenie: 
Prístupové dokumenty - Akty týkajúce sa pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii (Úradný vestník Európskej únie L 236 z 23. septembra 2003) v bode 9. Dane na strane 6 článok 22 je doplnený o bod : „7. Slovensko a Maďarsko sú oprávnené uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane najmenej vo výške 50 % bežnej vnútroštátnej sadzby spotrebnej dane z etylalkoholu, na etylalkohol vyrábaný v páleniciach pestovateľov ovocia a uplatňovanie zníženej daňovej sadzby sa obmedzí na 50 litrov destilátov z ovocia (rozumej 50 litrov absolútneho alkoholu za ktorý sa platí redukovaná daň obsiahnutý vo všetkých destilátoch) na jednu domácnosť pestovateľov ovocia na rok určených výlučne na ich osobnú spotrebu. Komisia prehodnotí túto úpravu v roku 2015 a predloží Rade správu o možných zmenách.“ 
V zmysle zákona č. 105/2004 Z. z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov je znížená sadzba dane 540 eur/hl. a. najviac na množstvo 43 l a. z vyrobeného liehu pre „jedného pestovateľa a jeho domácnosť“ na daňovom území. 
Drobnopestovatelia v Maďarsku v zmysle novely zákona platného od augusta 2010 nemusia platiť spotrebnú daň za pálenku vyrobenú z vlastného ovocia v množstve do 50 litrov alkoholu v nej obsiahnutého. Jej výrobu nemusia nahlásiť a nemusia požiadať ani o povolenie pre prevádzku zariadení na pálenie s kapacitou do 100 litrov. 
Táto predmetná maďarská legislatíva vytvorila v rámci EÚ a špeciálne v rámci spoločenstva V4 nerovnovážne konkurenčné prostredie, negatívnym dopadom na slovenskú výrobnú štruktúru liehovín spojenú s rizikom nižšieho výberu daní z titulu prognózovanej novej vlny nákupnej turistiky liehovín. 
Z uvedených dôvodov navrhujeme upraviť znenie § 6 ods. 3, čím sa odstráni diskriminácia napr. troch rodín pod jedným súpisným číslom podľa § 115 Občianskeho zákonníka (domácnosť tvoria fyzické osoby, ktoré spolu trvalo žijú a spoločne uhrádzajú náklady na svoje potreby – colníci berú iba jednu rodinu - neberie sa ohľad na viacgeneračné príbuzenské spoločenstvá rodiny, nakoľko majú jeden vodomer, elektrické hodiny a pod.; rovnako aj vtedy ak bytová jednotka s viacerými bytmi a teda rodinami má iba jedno súpisne číslo) – týmto výkladom viaceré rodiny sú postavené mimo legálneho pálenia za zníženú daň a hľadajú iné možnosti. Pripomíname, že pestovatelia, ktorí využijú služby pestovateľskej pálenice zaplatí síce redukovanú daň, ale ju štátu zaplatia na rozdiel oproti páleniu nelegálnemu ktoré štátu neodvedie nič! 
Treba hľadať rezervy a zmeniť filozofiu – netrápiť sa, kto tvorí domácnosť – ale ten pestovateľ ktorý vypáli nech zaplatí daň do štátneho rozpočtu. Treba podporiť občanov pri využívaní legálnych páleníc, kde platia stanovené dane, aby neboli smerovaní „do možnosti nelegálneho pálenia bez dane“. Takýmto pochopením ustanovenia zákona by sa zvýšil výber daní do štátneho rozpočtu SR. 
Dnes bojujeme o holú existenciu vybudovaných investičných celkov – pestovateľských páleníc, pritom nám ide o využitie domácich surovín a ekonomického efektu pre štátny rozpočet. 
Od sezóny 2008/2009 sa pravidelne znižuje vyrobené množstvo l.a. destilátov, keď 

VÝROBNÉ OBDOBIE VYROBENÉ v l.a v € 
2008/09 1 811 409 8 510 038 
2009/10 1 136 690 5 395 267 
2010/11 864 089 4 662 913 

A netreba sa tiež obávať toho, že by pestovateľské pálenie ohrozilo kapacity výrobcov liehovín. Tu sa tiež posledné tri roky sa znižuje výroba, keď v roku 2008 sa vyrobilo 18 969 tis l. a. liehovín a roku 2010 už iba 14 926 tis. l. a. liehovín, čo malo za následok zníženie využiteľnosti výrobných kapacít zo 46,61 % na 35,3 % pri sústavnom pretrvávajúcom zápornom salde obchodnej bilancie tejto komodity od roku 1999. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v súčasnosti povolené množstvo liehu vyrábaného pre vlastnú spotrebu domácností v pestovateľských páleniciach, t. j. 43 litrov 100% alkoholu, je dostatočné a plne v súlade s čl. 22 (7) smernice Rady 92/83/EHS na základe ktorého možno v pestovateľských páleniciach vyrobiť destilát o množstve 50 litrov ako takých, t. j. nie 50 litrov 100% alkoholu. 	
SPPK 	§6 ods.3 
V § 6 ods.3 žiadame doplniť ďalšiu vetu a to: 

Na danom území za jedno výrobné obdobie 13) nedôjde k zmene výšky spotrebnej dane. 
Odôvodnenie: 
Zmena výšky spotrebnej dane v priebehu výrobného obdobia 13) vytvára nevyrovnané podmienky na výrobu destilátov pre pestovateľov. 
Vznikajú stresové situácie v páleniciach pri zaraďovaní pestovateľov do poradovníka na pálenie. ( Vzniká heslo: Kto sa dostane skôr do poradovníka na pálenie, ten páli lacnejšie.) 
V konečnom dôsledku to má vplyv na kvalitu kvasu a samotného destilátu. 
 	Z 	N 	V zákone nie je možné explicitne upraviť obdobia keď nemôže dochádzať k zvyšovaniu sadzieb spotrebných daní. Zároveň na základe navrhovaného znenia by defacto k zvýšeniu sadzieb nemohlo dôjsť vôbec, keďže výrobným obdobím sa rozumie obdobie od 1. júla kalendárneho roka do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka. 	
SPPK 	§6 ods.6 
V § 6 ods. 6 žiadame zmeniť ods. a) a ods. b) a vypustiť ods. c). 
„a) základná sadzba dane je vo výške 33 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 33 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 
„b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 200 000 hektolitrov, je vo výške 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 

Zároveň navrhujeme vypustiť v § 6 ods. 6 písm. c). 
Odôvodnenie: 
Uvedený výpočet navrhujeme z dôvodu aby lepšie korešpondoval s metodikou výpočtu spotrebnej dane ako je obsiahnutá v návrhu zákona pri ostatných kategóriách. Zároveň navrhujeme upraviť výšku úrovne spotrebnej dane v porovnaní so základnou sadzbou z navrhovaných 42% na 33% (24%). Pri navrhovanom nastavení ukazovateľov zostane úroveň spotrebnej dane na pivo rovnaká so súčasným stavom, čo by bolo spravodlivé riešenie vzhľadom k tomu, že spotrebná daň na lieh sa v návrhu zákona nezvyšuje (za posledných 10 rokov narástla o 30 %), kým spotrebná daň na pivo za posledných 10 rokov narástla o 121 %. 
 	Z 	N 	Znenie § 6 sa zjednodušuje iným, ako navrhovaným spôsobom. 	
SPPK 	§12 
V § 12 žiadame doplniť odseky 7,8 a 9 a to: 

„7. Ak daňový dlžník zistí, že podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zvýšenie dane, je povinný podať colnému úradu dodatočné daňové priznanie bezodkladne po zistení nesprávnosti alebo neúplnosti daňového priznania s uvedením obdobia, ktorého sa dodatočné daňové priznanie týka, a zaplatiť daň do desiatich pracovných dní odo dňa podania dodatočného daňového priznania. Dodatočné daňové priznanie musí byť označené ako "Dodatočné". V dodatočnom daňovom priznaní sa uvedú iba rozdiely oproti pôvodne podanému daňovému priznaniu. 
8. Na dodatočné daňové priznanie podľa odseku 7 sa neprihliadne, ak už colný úrad začal daňovú kontrolu smerujúcu k preskúmaniu skutočností rozhodujúcich pre správne určenie dane alebo uplatneného vrátenia dane za obdobie, ktorého by sa dodatočné daňové priznanie týkalo. 
9. Ak podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zníženie dane, 
a) prevádzkovateľ daňového skladu môže vykonať opravu dodatočným daňovým priznaním, najneskôr však do troch rokov od konca zdaňovacieho obdobia, ktorého sa oprava týka, 
b) daňový dlžník neuvedený v písmene a) uplatní vrátenie dane v žiadosti o vrátenie dane a postupuje podľa § 13.“ 
 	Z 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
SPPK 	§13 ods.5  
V §13 ods. 5 žiadame doplniť na koniec textu a to: 
5. ... vrátenie dane je možné uplatniť v daňovom priznaní za obdobie nasledujúce po skončení toho kalendárneho mesiaca, v ktorom boli splnené všetky podmienky na uplatnenie vrátenia dane, najneskôr však do štyroch rokov od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom možnosť na vrátenie dane vznikla. 
Odôvodnenie: 
Takéto ustanovenie by umožnilo vyhnúť sa opakovanému vypracovávaniu dodatočných daňových priznaní, keďže reklamácie sú v pivovarníckom podnikaní pravidelnou súčasťou biznisu a dejú sa opakovane každý mesiac. Bolo by tiež v súlade so snahou vlády vytvoriť jednoduchšie prostredie a odstrániť prebytočné administratívne úkony. Praktickým riešením by mohlo byť upravenie tlačiva daňového priznania, v ktorom by sa vyčlenila časť pre vrátenie dane a platiteľ by platil plnú daň a vrátená daň by sa spoločnosti vrátila po 30 dňoch 
 	Z 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
SPPK 	§13 ods.6 
V § 13 ods.6 žiadame doplniť do textu: 
6)---daň vráti do 15 dní od ukončenia daňovej kontroly. „Uplatnenie vrátenia dane zo strany platiteľa však automaticky nezakladá podnet na okamžité začatie daňovej kontroly na zistenie oprávnenosti vrátenia dane.“ Ak colný úrad zistí, že daň zistená daňovou kontrolou..... 
Odôvodnenie: 
Rovnako ide o odstránenie zbytočných administratívnych úkonov a zjednodušenie celého procesu. 
 	Z 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
SPPK 	§16 
V § 16 žiadame zmeniť ods. 2 a ods. 3 v prvej časti a to: 
(2) a (3) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 
Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ........ Jedná sa o mimoriadne zásadnú pripomienku. 

Nový systém ruší podstatu pozastavenia dane, vytvára neúmernú finančnú záťaž na výrobcov a popri tom otvára priestor pre korupčné a netransparentné prostredie. 

 	Z 	N 	Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená.  	
SPPK 	§16 ods.7 písm. b) a c) 
V §16 ods. 7 písm. b) a c) žiadame zmeniť uvedené odesky a to: 

„b) ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 ods. 1 alebo §65 prevyšuje o viac ako 20% daň pripadajúcu na množstvo alkoholického nápoja, na ktoré je zložená zábezpeka na daň; prevádzkovateľ daňového skladu je povinný zvýšiť zábezpeku na daň o sumu dane, ktorá prevyšuje zloženú zábezpeku na daň, a to v lehote najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu nad zloženou zábezpekou na daň; to neplatí, ak colný úrad prevádzkovateľovi daňového skladu upustil od povinnosti zložiť zábezpeku na daň. 
c) do 30 kalendárnych dní odo dňa oznámenia podľa ods. 8, a to o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane.“ 
Odôvodnenie: 
Ide o sprísnenie, ktoré by bolo v praxi veľmi ťažko realizovateľné. V prípade, že je záruka riešená formou bankovej záruky, je veľmi malá šanca na splnenie časového termínu 10 dní na navýšenie záruky, keďže k takémuto úkonu je potrebných viacero administratívnych úkonov vrátane podpisov príslušných členov predstavenstva. Čo sa týka zníženia limitu na 10 %, máme za to, že ide o zbytočné administratívne znáročnenie, pretože k takémuto prevýšeniu môže najmä v silných letných mesiacoch dôjsť pravidelne, čo by mohlo znamenať zmenu výšky záruky v krátkych intervaloch 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
SPPK 	§16 ods.9  
V §16 ods. 9 žiadame zmeniť a to: 
„9. Prevádzkovateľ daňového skladu môže požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku, ktorá vyhotovila bankovú záruku, 35) o zníženie zloženej zábezpeky na daň. Žiadosť o zníženie zloženej zábezpeky na daň môže prevádzkovateľ daňového skladu predložiť colnému úradu, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20% ako daň pripadajúca na priemerné mesačné množstvo vyrobeného alkoholického nápoja alebo na priemerné množstvo prijatého alkoholického nápoja alebo na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 alebo §65 a toto prevýšenie trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace pred podaním žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň a trvá aj v čase podania žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň 
Odôvodnenie: 
Ide o veľmi subjektívne ustanovenie, ktoré nie sú bližšie špecifikované. Na základe akých kritérií by sa tieto písmená posudzovali? 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
SPPK 	§16 ods.10 
V §16 ods. 10 žiadame zmeniť a to: 
„10. Colný úrad o žiadosti podľa ods. 9 rozhodne a vráti príslušný rozdiel s prihliadnutím na stav zásob alkoholického nápoja, a to do 15 dní odo dňa podania žiadosti podľa ods. 9. 
Odôvodnenie: 
Ide o veľmi subjektívne ustanovenie, ktoré nie sú bližšie špecifikované. Na základe akých kritérií by sa tieto písmená posudzovali? 
 	Z 	A 	 	
SPPK 	§16 ods. 14 
V §16 ods. 14 žiadame vypustiť b) a e) a doterajšie písm. c) a d) sa označujú ako písm. b) a c). 
Odôvodnenie: 
Ide o veľmi subjektívne ustanovenie, ktoré nie sú bližšie špecifikované. Na základe akých kritérií by sa tieto písmená posudzovali? 
 	Z 	A 	Ustanovenie sa doplní tak, aby bolo zrejmé aké povinnosti musia daňové subjekty spĺňať, aby mohli byť považované za daňovo spoľahlivé. 	
SPPK 	§16 
V §16 žiadame doplniť nový odsek 19 a to: 
(19) Ak je žiadateľom o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu podnik na výrobu alkoholického nápoja a nie je ohrozená vymožiteľnosť alebo vybratie dane, colný úrad na základe žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň upustí od povinnosti zložiť zábezpeku na daň 
a) úplne, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 24 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
b) čiastočne vo výške 50 %, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja. 
Odôvodnenie: 
Inštitút zloženia zábezpeky na daň má za cieľ zabezpečiť, že daň bude skutočne uspokojená a odvedená a colnému úradu (resp. štátu) nevzniknú nedoplatky na daň od povinných subjektov. Nemá význam zaťažovať podnikateľov, ktorí sú schopní a ochotní daň uvalenú štátom riadne a včas uhrádzať. Navrhujeme u daňovo spoľahlivých subjektov upustiť od povinnosti zložiť zábezpeku na daň – úplne alebo čiastočne. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
SPPK 	§26 ods.3 
V §26 ods. 3 žiadame zmeniť počet dní, odsek 3 znie: 
„3. Platiteľ dane je povinný pri vzniku daňovej povinnosti podať daňové priznanie colnému úrad najneskôr do 5 pracovných dní nasledujúcich po dni, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť. Na daňové priznanie sa použije § 12 primerane.“ 
Odôvodnenie: 
3 dni sú príliš krátke na podanie daňového priznania. Považujeme to za nelogické sprísnenie. 

 	Z 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v určenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty rovnako, s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má povolenie prijímať alkoholický nápoj v pozastavení dane opakovane. 	
SPPK 	§ 29 ods.4 
V § 29 ods. 4 žiadame zmeniť a to: 
„Platiteľ dane uvedený v odseku 2 je povinný pri vzniku daňovej povinnosti vypočítať daň podľa sadzieb dane platých v deň prevzatia alkoholického nápoja, podať daňové priznanie colnému úradu príslušnému pre odberateľa najneskôr v lehote 5 pracovných dní nasledujúcich po dni vzniku daňovej povinnosti a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť.“ 
Odôvodnenie: 
Rovnako ide o prílišné sprísnenie, ktoré navrhujeme zmeniť 
 	Z 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v uvedenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má vydané povolenie prijímať alkoholický nápoj opakovane. 	
SPPK 	§32 
V § 32 žiadame vypustiť znenie celého odseku 4 a 17 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení opäť navrhovateľ zákona pozabudol na otázku daňového skladu - režimu pozastavenia dane a naviac predaja alkoholického nápoja oslobodeného od dane ............ Jedná sa o ustanovenie odseku zákona, ktoré absolútne neopodstatnene zaťažuje finančne daňový subjekt. 
Odsek 17, vypustiť zloženie zábezpeky na daň, nakoľko alkoholické nápoje predávané osobám, ktoré požívajú výsady a imunity podľa medzinárodných zmlúv sú oslobodené od spotrebnej dane. 
 	Z 	N 	Návrhom by sa zaviedlo nerovnoprávne postavenie prevádzkovateľa daňového skladu a jeho zvýhodnenie oproti iným typom prevádzkovateľov daňových skladov.  	
SPPK 	§45 ods.1 
V § 45 ods.1 žiadame doplniť nový odsek c) a to: 

c) elektronické meracie sústavy na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie v objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie ako 500 l /hod. liehu 
Odôvodnenie : 
V súčasnosti už existujú aj elektronické meracie sústavy (napr. Coriolis) na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie od 500 l /hod. liehu (obdoba ako ma Enviral na základe výnimky pre kapacity nad 10.000 l/hod liehu). 
Meranie liehu s vyjadrovaním v hmotnostných jednotkách je v bilancovaní liehu jednoznačne výhodnejšie ako vyjadrovanie v objemových jednotkách. 
 	Z 	N 	Ide o typ hmotnostného prietokomera, ktorý spĺňa požiadavky vzťahujúce sa na prílohu 72. Vyhlášky 210/200 Z. z. týkajúcu sa meracích zostáv. 	
SPPK 	§ 45 
V § 45 žiadame doplniť nový odsek 9 a 10 a pôvodný odsek (9) prečíslovať na (11) 

(9) Na výpočty súvisiace s určovaním koncentrácie liehu vo všetkých produktoch pri zisťovaní množstva dodaného vyskladneného liehu a množstva liehu na zásobách na území SR sú výrobcovia povinní používať počítačový softvér ALKOKALK, ktorého údaje sú rozhodujúce a záväzné pre všetky alkoholometrické výpočty aj zo strany všetkých kompetentných orgánov (colných, finančných, právnych, justičných, obchodných) v Slovenskej republike. 

(10) Pre cezhraničný obchod s liehom mimo daňového územia prijmú MFSR, MPRVSR a UNMSSR potrebné opatrenia pre zosúladenie alkoholometrických výpočtov do termínu nadobudnutia platnosti tohto zákona. 

Odsek (9) prečíslovať na (11) 
Odôvodnenie : 
V súčasnosti po právnej stránke neexistuje žiadna oficiálna pomôcka na výpočty súvisiace so zisťovaním množstva liehu, pričom v praxi sa používajú Alkoholometrické tabuľky alebo elektronická pomôcka Alkokalk. 
Doteraz je táto pomôcka pre potreby Slovenska uplatňovaná/trpená iba na základe oznamu vo Finančnom spravodajcovi MFSR, čo je nepostačujúca legislatívna forma. 
 	Z 	N 	Návrh zákona nemôže zozáväzniť pomôcku slúžiacu pri výpočtoch týkajúcich sa zisťovania množstiev liehu, ktorá nie je príslušným spôsobom verifikovaná a odsúhlasená príslušným metrologickým orgánom. 	
SPPK 	§49 ods.2 písm. d) 
V § 49 ods.2 písm. d) žiadame vypustiť a to: 

vypustiť znenie: „a doklad o úradnom overení teplomera na meranie teploty vyrobeného liehu“. 
Odôvodnenie: 
V pestovateľskej pálenici neexistuje osobitný teplomer na meranie teploty vyrobeného destilátu. Používa sa liehomer so zabudovaným teplomerom overený Slovenskou legálnou metrológiou a overovací list resp. jeho kópia sa správcovi dane predkladá pri registrácii. 
 	Z 	N 	Uvedenú požiadavku nemožno vypustiť z dôvodu, že je potrebné aby teplomery slúžiace na meranie teploty vyrobeného liehu boli overené podľa vyhlášky č. 210/2000 Z. z. 	
SPPK 	§49 iods.3 písm. b) 
49 ods.3 písm. b) žiadame vypustiť časť textu a to: 

Vypustiť text: „.....ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené.“. 
Odôvodnenie: 
Text ktorý požadujeme vypustiť je zrejme mechanicky aplikovaný z § 19 ibaže bez úvahy o tom, že v tomto prípade sa jedna len o pestovateľské pálenice kde majiteľ zariadenia iba poskytuje službu (nie je vlastníkom ani suroviny, ani produktu a ešte robí službu štátu, tým, že zároveň bez honoráru vyberá dane za vypálený produkt a tieto odvádza štátu. To všetko odhliadnuc od toho, že aj trestné činy, najmä prečiny, sa po 10 rokoch premlčujú. Je preto nezmyslom, aby žiadateľ predkladal správcovi dane, či jeho - nejakým spôsobom personálne, alebo majetkovo prepojené - osoby mali nedoplatky na daniach spätne desať rokov pred podaním žiadosti, pretože je povinnosťou správcu dane vymáhať zistené nedoplatky resp. oznamovať ako trestné činy daňové u fyzických osôb. U právnických osôb sú likvidácie a konkurzné konania, kde je správca dane pri rozvrhu speňaženého majetku prednostne uspokojený. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovení sa upraví tak, aby bolo zrejmé že požiadavka sa týka iba personálne a majetkovo prepojených osôb. 	
SPPK 	§51-53 
§ 51 – 53 

Uvedené znenie navrhovaných ustanovení podľa § 51 - 53 nebolo možné počas celého pripomienkového konania konzultovať so zostavovateľom textu zákona (lebo je utajený) a teda nebolo možné zistiť, aký je vlastne zámer a predstava tvorcu legislatívy o vykonateľnosti ustanovení, vrátane následných finančných dopadov a z toho vyplývajúce vyvolané náklady na strane výrobcov - preto tieto nove ustanovenia považujeme za neakceptovateľné. 

Keď však predkladateľ bude trvať na realizácii postupov navrhnutých v tomto znení (t.j. Kontrolná známka obsahuje identifikačné číslo, ktorým je jedinečné poradové číslo vytvorené z alfanumerických znakov neopakovateľných najmenej po dobu piatich rokov, jedna tlačiareň KZ, distribúcia sa bude realizovať prostredníctvom CÚ a za účasti pracovníka CÚ, nový spôsob evidencie KZ.) potom žiadame o akceptovanie pripomienok, ako sú uvedené nižšie. 
 	Z 	N 	Ustanovenia týkajúce sa vyhotovovania kontrolných známok sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, v rámci ktorej boli identifikované závažné porušenia povinností. 	
SPPK 	§51 odsek 16 
V § 51 odsek 16 žiadame zmeniť sumy a to : 

(16) V daňovom voľnom obehu je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy „0,90“ eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. Ak ide o predaj liehu v spotrebiteľskom balení s objemom 0,5 litra a nižším v daňovom voľnom obehu, je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy „1,05“ eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. 
Odôvodnenie: 
Zmena číselných údajov vyplýva z rapídnej zmeny cien vstupných surovín a energií za ostatných 5 rokov. 
 	Z 	N 	Ustanovené sumy považujeme za dostatočné. 	
SPPK 	§53 ods.1 
V § 53 ods. 1 žiadame vypustiť poslednú vetu z textu ods.1 bude znieť: 

(1) Kontrolné známky je oprávnená tlačiť len osoba, s ktorou finančné riaditeľstvo uzatvorilo zmluvu na tlač kontrolných známok (ďalej len "tlačiareň"). 
Odôvodnenie : 
Ak na základe verejnej súťaže Finančné riaditeľstvo uzatvorí zmluvu len s jedinou tlačiarňou KZ, stane sa táto na obdobie 3 rokov jediným dodávateľom KZ pre všetky daňové subjektov v SR a nebude nútená žiadnou konkurenciou udržiavať ceny za KZ na minimálnej úrovni. V prípade jej výrobných problémov, resp. živelnej udalosti (požiar, povodeň) existencia jediného dodávateľa KZ v SR spôsobí kolaps výroby liehovín v SR. Zároveň takáto podmienka je pre ostatné tlačiarne obmedzením ich podnikateľských záujmov a po období 3 rokov nebude dovtedy nefungujúca tlačiareň schopná splniť konkurenčné podmienky a uchádzať sa o možnosť tlačiť KZ v ďalšom období. 
Je vhodné, aby povolenie na tlač dostal každý subjekt, ktorý splní definované podmienky 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
SPPK 	§53 ods.2 
V §53 ods. 2 doplniť písm. d) a v písm. c) vypustiť atď., ods.2 bude znieť: 

(2) Finančné riaditeľstvo môže uzatvoriť zmluvu na tlač kontrolných známok65) len s osobou, ktorá spĺňa tieto podmienky: 
a) má oprávnenie na vykonávanie polygrafickej činnosti, 
b) má na daňovom území technické vybavenie na tlač dokumentov zabezpečených pred sfalšovaním, pozmeňovaním a iným zneužitím, 
c) má zavedený režimový systém výroby, skladovania, manipulácie a evidencie materiálu a výrobkov podľa osobitného predpisu, 
..... 
o) splní kvalitatívne požiadavky odberateľov na vyrábané kontrolné známky 
Odôvodnenie : 
Je diskutabilné, či kritériá na výber tlačiarne budú zároveň obhajovať aj záujmy odberateľov, t.j. medzi uvedenými podmienkami nie je uvedená podmienka na dodržanie kvality KZ. Podľa našich skúseností je pri výbere vhodnosti KZ (a teda dodávateľa) nutné brať do úvahy aj technické parametre strojov u odberateľa, ktorými sa KZ aplikujú na SBL. Pre rôzne technologické zariadenia používame KZ od odlišných dodávateľov. Podľa našich skúseností aj kvalita papiera KZ a odolnosť ochranných prvkov na KZ voči vonkajším vplyvom pri skladovaní SBL v našich skladovacích priestoroch a v priestoroch našich odberateľov je rôzna od rôznych dodávateľov. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
SPPK 	§53 ods.8 
V § 53 ods. 8 doplniť z koniec druhej vety, ods. 8 bude znieť: 

8. Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni poskytne tlačiarni údaje o počte odoberaných kontrolných známok a o odberateľovi kontrolných známok a vydá odberateľovi kontrolných známok objednané kontrolné známky spolu s daňovým dokladom. Ak chce odberateľ kontrolných známok prevziať vyhotovené kontrolné známky v mieste svojho sídla alebo trvalého pobytu, alebo v jeho prevádzkarni, finančné riaditeľstvo zabezpečí odovzdanie kontrolných známok odberateľovi kontrolných známok. 
Odôvodnenie : 
Doposiaľ náklady na doručenie KZ hradil a dopravu zabezpečoval dodávateľ. Nie je zaručené, že finančné riaditeľstvo zabezpečí dopravu KZ k odberateľovi za cenovo výhodných podmienok. Doposiaľ pracovník tlačiarne dodal KZ priamo do daňového skladu, kde si zodpovedný pracovník daňového subjektu prevzal balenia KZ. 
Nie je technicky možné pri preberaní KZ, aby odovzdávajúci pracovník odovzdal a preberajúci pracovník prevzal a zodpovedne skontroloval a potvrdil, že prevzal KZ v stanovenom množstve a s určenými jedinečnými identifikačnými alfanumerickými číslami. 
Zdôrazňujeme, že CR SR musí mať hmotnú zodpovednosť za preberanie KZ z tlačiarne a odovzdanie výrobcovi liehu až do úplného spotrebovania danej série kontrolných známok, teda nie je možné prenášanie zodpovednosti na výrobcu liehu za prípadné dodatočné nezrovnalosti v počte, číslovaní a kvalite KZ vzhľadom na nemožnosť priamej fyzickej kontroly daného množstva kontrolných známok. 
 	Z 	A 	 	
SPPK 	§53 ods.10 
V § 53 ods. 10 doplniť za do textu a to: 

....... § 51 ods. 10, .... kvalitatívne alebo kvantitatívne požiadavky odberateľa, predloží nevyhovujúce kontrolné známky .... 
Odôvodnenie : 
Pojednáva len o prípade, že KZ nespĺňa náležitosti v súlade s týmto zákonom ale nie je uvedená možnosť a stanovený postup v prípade, že pri kontrole zistíme, že v dodávke chýba určité množstvo KZ. Je nemožné stanoviť v dodávke napr. milión kusov KZ, ktoré konkrétne KZ určitého identifikačného čísla chýbajú. V návrhu tiež nie je uvedená možnosť reklamácie z iných ako zákonom stanovených dôvodov (napr. nekvalita). 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
SPPK 	§53 ods.15 
V § 53 ods. 15 doplniť text na koniec celého odseku, ods. 15 bude znieť: 

(15) Odberateľ kontrolných známok odovzdá colnému úradu poškodené kontrolné známky alebo z iného dôvodu nepoužiteľné kontrolné známky s výnimkou kontrolných známok nenávratne zničených v technologickom zariadení slúžiacom na nalepenie kontrolných známok na spotrebiteľské balenie. Colný úrad takéto kontrolné známky zničí na náklady odberateľa kontrolných známok a o ich zničení vyhotoví zápisnicu (protokol o zničení) v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok. V prípade zistenia, že počas výroby bola kontrolná známka nenávratne zničená, oznámi odberateľ colnému úradu interval identifikačných čísel kontrolných známok, medzi ktorými boli kontrolné známky nenávratne zničené. 
Odôvodnenie : 
Pôvodné znenie nerieši identifikáciu KZ nenávratne zničenej pri aplikácii na SBL. Nie je možné zistiť ktorá KZ s konkrétnym identifikačným číslom bola nenávratne zničená v strojnotechnologickom zariadení.. V prípade takejto udalosti by bolo nutné na konci pracovnej zmeny, kedy sa uzatvárajú počty a evidencie výroby SBL, celú produkciu v uvedenom období otvoriť (= poškodiť obalový materiál) a napr. 30 tisíc kusov SBL prekontrolovať a zistiť predpokladané označenie chýbajúcej KZ. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
SPPK 	§53 ods.17 
V § 53 ods. 17 zmena lehoty z 10 na 24 mesiacov 
Odôvodnenie : 
Pôvodne určená lehota 10 mesiacov je príliš krátka a jej aplikácia by viedla k nehospodárnosti a zbytočnému plytvaniu i administrovaniu 
 	Z 	N 	Návrh má za cieľ zabrániť špekulatívnym odberom kontrolných známok, kedy má subjekt k dispozícii veľké množstvo kontrolných známok, ktoré nepoužije a po určitom čase „zmiznú“ a objavia sa nalepené na spotrebiteľskom balení liehu, ktoré pochádza z nelegálnej výroby liehu.  	
SPPK 	§54 ods.18 
§ 54 zmeniť text odseku 18 a to: 
Podľa čiarového kódu EAN je možné každému SBL jednoznačne priradiť krajinu pôvodu, subjekt, ktorý uviedol SBL na trh, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Číselné označenie čiarového kódu EAN je jedinečné pre každé SBL a každý subjekt, ktorý uvádza SBL do voľného obehu je povinný uviesť a doplniť údaje o SBL do databázy colnej správy v členení podľa obchodného názvu SBL, objemu spotrebiteľského balenia a objemovej koncentrácie liehu v spotrebiteľskom balení. Číslo EAN sa používa v evidenciách podľa odseku 7 písmeno b) a odsekov 15 až 17. 
Odôvodnenie : 
Uvedené tvrdenia o čiarovom kóde EAN sú nepravdivé. Žiaden čiarový kód EAN neobsahuje krajinu pôvodu liehu, údaje o výrobcovi liehu, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Takže vlastne platí len druhá časť výroku, že „čiarový kód EAN neobsahuje požadované údaje podľa prvej vety....“ 
Čiarový kód EAN je grafické znázornenie jedinečného čísla. Tomuto konkrétnemu komplexnému číslu je v databáze priradený: 
a) údaj o krajine (= číselný kód krajiny), v ktorej bolo produktu číslo EAN pridelené (nie je zákonité, že je to zároveň krajina výrobcu a vôbec to nemusí byť krajina pôvodu liehu) 
b) údaj o subjekte, ktorý do svojej databázy zaviedol príslušný produkt (nie je zákonité, že je to výrobca SBL, môže to byť aj distribútor napr. bežne uvádzajú na produkty svoje čísla aj obchodné siete) 
c) číselné označenie produktu, ktorý je v databáze subjektu podľa bodu b) jednoznačne determinovaný svojim obchodným názvom, množstvom (= objem u SBL), objemovou koncentráciou liehu v SBL. 
 	Z 	A 	 	
SPPK 	§ 55 
V § 55 žiadame vložiť nový odsek 4: 
(4) Lieh odobratý ako vzorka podľa § 69, ods.3, písm. f) možno po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto úradne zničiť za prítomnosti správcu dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 
Odôvodnenie: 
Nie je potrebné neobmedzené skladovanie vzoriek, ktorých účel dávno pominul. 

 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť. 	
SPPK 	§56 ods.4 
V § 56 žiadame vypustiť celé znenie odseku 4 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie uvedené v odseku 4 je možno zneužiť na bezdôvodné šikanovanie a perzekúciu subjektu zo strany colného úradu. Zákon má dostatočný priestor na to, aby presne špecifikoval všetky potrebné evidencie súvisiace so správnym určením dane. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v odôvodnených prípadoch je potrebné, aby mal správca dane možnosť nariadiť i iné vedenie evidencie, a to najmä u subjektov, ktoré sa môžu z pohľadu analýzy rizika javiť ako problematické. 	
SPPK 	§65 
V § 65 žiadame doplniť písm. g) 
(g) Od dane je oslobodené pivo, ktoré je vyrobené fyzickou osobou v zariadení pre domácu výrobu piva výhradne pre svoju vlastnú spotrebu a spotrebu osôb s ňou tvoriacich domácnosť, osôb jej blízkych alebo jej hostí, až do množstva, ktoré nepresiahne 300 l za kalendárny rok, za podmienky, že nedôjde k jeho predaju. 
Odôvodnenie: 
Momentálne je situácia taká, že „domáci variči piva“ existujú a varia si pivo pre vlastnú spotrebu, robia rôzne pokusy, skúšajú rôzne metódy kvasenia a v budúcnosti je predpoklad, že sa z nich stanú prevádzkovatelia minipivovarov alebo aj sládkovia v pivovaroch priemyselných. Pivo nepredávajú, takže sa nejedná o podnikanie . Pretože súčasný zákon takúto skupinu ľudí nerieši, chceme túto skupinu ľudí aj „zákonne legalizovať“. Celoslovenský odhad takto „domácky“ vyrobeného piva je ročne cca 200 hl, takže výber na SD v tomto prípade je zanedbateľný a prínos pre pivársky priemysel je významný. Podobne to vyriešili aj v Českej republike, kde obohatili zákon práve o toto oslobodenie od spotrebnej dane z piva. 

 	Z 	N 	Vzhľadom na to, že tradícia v domáckom varení piva nie je v Slovenskej republike zaužívaná, nie je potrebné osobitne túto problematiku riešiť. 	
SPPK 	§69 ods.3 písm. f) 
V § 69 žiadame doplniť za ods. 3 písm. f) text : 

§69 Ods. 3, pism. f) znie: 
(3) bezodplatne odoberať vzorky v prípadoch podľa písmen a) až e) v technologicky odôvodnenom množstve; spôsob odoberania vzoriek ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 72 ods. 4, a takto odobraté vzorky po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto prijať do skladu liehu v pozastavení dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 
Odôvodnenie: 
Lieh, ktorý obsahujú odobraté vzorky je zužitkovateľný a nemá zmysel ho ničiť. V prípade zničenia vzniká subjektu zbytočná hospodárska škoda, ktorá sa násobí ešte pri predpísanom environmentálnom a bezpečnom spôsobe zničenia. 

 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť. 	
SPPK 	§73 ods. 3 a 4 
V § 73 žiadame zmeniť odseky 3, 4 a pridať odseky 5 a 6 

(3) Označovať spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné najneskôr do 30. júna 2013. 

(4) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné uvádzať do daňového voľného obehu najneskôr do 30. septembra 2013. Na základe žiadosti odberateľa kontrolných známok a prevádzkovateľa daňového skladu je možné v tomto období pod dohľadom pracovníkov colného úradu odstrániť pôvodné kontrolné známky a uskladnené SBL označiť kontrolnými známkami v zmysle znenia účinného od 1.1.2013. 

(5) Odberateľ kontrolných známok, ktorý odobral kontrolné známky vyhotovené podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012, vykoná s colným úradom zúčtovanie odberu a použitia týchto kontrolných známok k 30. septembru 2013 a zúčtovanie predloží colnému úradu do 25.októbra 2013. Nepoužité kontrolné známky zničí odberateľ kontrolných známok pod dozorom colného úradu do piatich dní od dátumu zúčtovania kontrolných známok. Zúčtovanie kontrolných známok sa vykoná podľa predpisu účinného do 31. decembra 2012. Colný úrad o zničení kontrolných známok vyhotoví zápisnicu. 

(6) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 30. júna 2014. Po tomto dátume bude takto označené spotrebiteľské balenie považované za neoznačené. 
Odôvodnenie : 
Doba možnosti používať pôvodné KZ a zároveň nové KZ je veľmi krátka (1 mesiac). V priebehu tohto mesiaca sa musí minúť zostatok zásob pôvodných KZ a zároveň sa musí subjekt naskladniť novými KZ (vrátane zabehnutia elektronického systému objednávania KZ, dodania, prevzatia a začatia evidencie KZ podľa nových pravidiel u všetkých odberateľov kontrolných známok). Od súčasnosti až do konca možnosti používania pôvodných KZ je 19 mesiacov. Pretože doposiaľ platila zásada minimálneho odberu KZ od dodávateľa v množstve 10 500 ks bez výrazného cenového dopadu, máme t.č. na zásobách niektoré druhy KZ aj v množstvách, ktoré postačujú na obdobie 40, 50 až 70 mesiacov. Všetky tieto KZ budeme nútení likvidovať bez finančnej náhrady. Taktiež ďalšie nadväzujúce termíny prechodných období sú neprimerane krátke. 

 	Z 	A 	 	
SPPK 	§76 ods.1 
V § 76 žiadame zmeniť ods.1 a to: 

(1) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 
Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla 
 	Z 	N 	Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená.  	
SPPK 	§76 ods. 4 
V §76 ods. 4 žiadame upraviť text a to: 

(4) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
d) súčet aktív výkazu Súvaha za predchádzajúce daňové obdobie r. 12 netto, r. 48 netto a r. 55 netto predstavuje minimálne štvornásobok priemernej mesačnej daňovej, resp. predpokladanej daňovej povinnosti daňového subjektu za posledných 12 mesiacov. 
Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení navrhujeme sprísniť podmienky daňovej spoľahlivosti, pričom vlastníctvo výrobného zariadenie nepreukazuje v žiadnom prípade stabilnú finančnú situáciu daňového subjektu, pritom zásadnými argumentmi je, že výrobné zariadenie je možné zo dňa na deň predať, nehovoriac, že na výrobnom zariadení v hodnote napr. 300 tisíc € sa dajú vyrobiť liehoviny, kde mesačná spotrebná daň môže dosiahnuť aj 4 milióny €.. Podstatne jednoznačnejšie vyjadrenie finančnej stability daňového subjektu je súčet aktív zo súvahy a to dlhodobý hmotný majetok ako celok, pohľadávky z obchodného styku a finančné účty. Taktiež aplikácia ustanovenia o aktívnej spolupráci s colným úradom je absolútne nepreskúmateľná a subjektívne zneužiteľná, najmä z hľadiska korupčného prostredia. Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	Z 	A 	 	
SPPK 	§76 ods. 8 
V §76 ods. 8 doplniť do textu: 
Odsek 8 znie: 
(8) Ak konanie o žiadosti predloženej podľa odseku 2 nebolo do 31. marca 2012 právoplatne ukončené „z dôvodu pochybenia žiadateľa“, žiadateľ podľa odseku 2 je povinný zložiť zábezpeku na daň podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012. 
Odôvodnenie : 
Je potrebné presne definovať zodpovednosť daňového subjektu, resp. správcu dane. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie je v princípe totožné so znením uvedeným v návrhu zákona. Prípadné pochybenie správcu dane nemá na zloženie zábezpeky na daň vplyv. 	
SPPK 	 

V celom texte sa opakujú nenáležité pojmy, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami iných právnych predpisov: 

Pojem : Alkoholické nápoje (AN) 

Požadované/navrhované znenie: 

Označenie alkoholický nápoj nahradiť iným slovným spojením, napr. vybraný produkt alebo vybraný výrobok. 

Odôvodnenie : 
Podľa §3 ods.4 výnosu MP SR a MZ SR č.981/1996-100, ktorým sa vydáva prvá, druhá a tretia hlava potravinového kódexu SR v znení neskorších predpisov znie definícia pojmu nápoj nasledovne: 
„Nápoje sú kvapalné požívatiny obsahujúce viac ako 80% vody a schopné uspokojovať fyziologickú potrebu vody; členia sa spravidla na nealkoholické a alkoholické. Medzi nápoje nepatri mlieko.“ Z uvedeného vyplýva, že alkoholickým nápojom môžeme nazvať pivo, víno a miešané nápoje, ktorých súčasťou sú aj liehoviny, nanajvýš však do obsahu alkoholu 20% obj., pretože zbytok (80%) musí byť voda. Liehoviny s obsahom alkoholu nad 20% nie je podľa uvedenej definície možné zaradiť do skupiny „alkoholické nápoje“. Ich zaradenie do „nápojov“ je tiež diskutabilné z hľadiska ich schopnosti „uspokojovať fyziologickú potrebu vody“ (t.j. uhasiť smäd). Aj mnohé liehoviny s obsahom alkoholu pod 20% nie je možné zaradiť do tejto skupiny, pretože napr. mliečne likéry obsahujú aj mlieko, čokoládu a pod. Samozrejme podmienky tejto definície v plnom rozsahu nespĺňa lieh, denaturované liehy(, ktoré obsahujú min. 96% alkoholu) a ďalšie destiláty a arómy, ktoré sú príliš koncentrované alebo aromatické a v prípade požitia by spôsobili až ujmu na zdraví (napr. borovičkový destilát, vínne a ovocné destiláty obvykle s obsahom alkoholu až do 70%). 
Liehoviny sú zaradené v zmysle Potravinového kódexu do skupiny pochutiny (Pochutiny sú potraviny obsahujúce látky, ktoré pôsobia na sústavu nervovú, sekretorickú a aj na oblasť duševnú. Medzi typické pochutiny patria káva, čaj, kakao, korenie, aromatizujúce a chuťové látky a prípravky a aj vysokoalkoholické nápoje). 

V českej legislatíve (zákon 353/2003 Sb.) sa takýto kombinovaný predmet dane označuje ako „vybraný výrobek“, čo je bezproblémový a v podstate jasný pojem pre účely zákona o spotrebných daniach. 
 	O 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 	
SPPK 	 
Pojem : Jednotka pre výpočet dane - hektoliter 

Požadované/navrhované znenie: 

Ako jednotku pre výpočet SD použiť liter 100% alkoholu (la) 

Odôvodnenie : 
Použitie jednotky hektoliter bolo archaizmom už pri dnes účinnom zákone 105/2004 Z.z. o spotrebnej dani z liehu, pretože hektoliter nie je základnou, vedľajšou a ani odvodenou jednotkou podľa medzinárodnej sústavy jednotiek SI. Vedľajšou jednotkou je liter a nie je jasné, prečo sa pri výpočte SD má používať 100-násobok tejto jednotky, pričom pri výpočte výšky SD sa do úvahy vypočítavajú hodnoty s presnosťou až na 4 desatinné miesta. 
V praxi sa používa jednotka la = liter absolútneho alkoholu (vedľajšia jednotka SI) a pri veľkých množstvách liehu m3a = 1000 la (odvodená jednotka SI). Na hektolitre 100% liehu sa získané hodnoty prepočítavajú v praxi výlučne len pre potreby hlásenia a evidencie SD do príslušného tlačiva správcu dane na vyúčtovanie SD, čo je zdrojom mnohých omylov. 
Jednotka liter 100% alkoholu sa používala ako základná jednotka pre výpočet spotrebnej dane už v predošlom období od roku 1995 do roku 2004 v zmysle zákona NR SR č. 229/1995 Z.z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Stanovenie sadzby dane je zosúladené so smernicou Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje. 	
SPPK 	§8 ods.5 
V § 8 ods.5 zmeniť číslo a to: 
zo 17 rokov na 18 rokov 
Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele opomenul zákaz predaja, podávania a konzumácie alkoholických nápojov osobám mladším ako 18 rokov. 
 	O 	N 	Návrh zákona je v súlade s čl. 10 smernicou rady 2007/74/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane, ktorá je do právneho systému SR transponovaná od roku 2008.  	
SPPK 	§9 ods.3 písm. c) 
V § 9 ods. 13 písm. c) žiadame doplniť za vetou a to: 
c)odberný poukaz nebol použitý na nákup alkoholického nápoja oslobodeného od dane v priebehu 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov od dátumu jeho vydania „a v priebehu ďalších 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov užívateľský podnik nepožiadal o vydanie nového odberného poukazu,“ 

Odôvodnenie : 
Odberný poukaz sa vystavuje na obdobie 12 mesiacov a bez ohľadu na to, či bol alebo nebol použitý na nákup AN oslobodeného od dane automaticky po 12 mesiacoch zanikne. V nasledujúcom období však môže užívateľský podnik na základe opakovanej žiadosti požiadať o vystavenie nového odberného poukazu podľa jednoduchšieho postupu (odsek12). V prípade odňatia odberného poukazu CÚ bude užívateľský podnik vyradený z evidencie (odsek14), uplatní sa postup (podľa § 15 ods.11 a 12), v zmysle ktorého môže CÚ vydať nový odberný poukaz pre užívateľský podnik až po uplynutí piatich rokov a to na základe komplikovanejšieho postupu (odsek 2,3,4, 6 a ďalšie) 
 	O 	N 	Vydanie odberného poukazu je podmienené splnením stanovených podmienok, ktoré sa počas navrhovaného obdobia môžu zmeniť. 	
SPPK 	§16 ods. 12 
V § 16 ods. 12 žiadame zmeniť : 
zo 60 dní na 30 dní 
Odôvodnenie : 
60 dňové lehota na posúdenie žiadosti je neprimerane dlhá a z hľadiska daňového subjektu neprimerane zaťažujúca. 
 	O 	A 	 	
SPPK 	§49 ods.6 
V §49 ods.6 žiadame doplniť nový odsek pod písmenom c) 
„c) ak sa prevádzkuje liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pre každý daňový režim je celé vyrobené množstvo liehu merané samostatným objemovým meradlom na lieh, nevzťahuje sa na prevádzkovateľa oznamovacia povinnosť ustanovená v § 49 ods. 6 písm. a). “ 

Odôvodnenie: 
Upravuje sa lehota 15 dní v závislosti na daňových režimoch, t.j. ak funguje ako liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pričom každý závod má samostatné kontrolné meradlo a jeho následné zdanenie je podľa osobitného predpisu, nie povinný zmenu režimu nahlasovať správcovi dane, nakoľko je dvoj režim prevádzkovaný za prítomnosti správcu dane, je takáto lehota zbytočná. 
 	O 	N 	Z dôvodu zabezpečenia zistenia správneho množstva vyrobeného liehu nie je možné návrh akceptovať. 	
SPPK 	§49 ods. 13 
V § 49 ods.13 dopniť za textom ďalšiu vetu a to 

„Uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu SR).“ 

Zdôvodnenie: 
Dopĺňa sa znenie odseku, že uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu 
 	O 	N 	Navrhované znenie nebráni, aby sa mohol lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie hodnotiť v rámci výstav, súťaží a pod. 	
SPPK 	§54 ods.19  
V § 54 ods. 19 druhá veta návrhu zákona sa mení a znie: 
„Držiteľ povolenia alebo osoba oprávnená na distribúciu je povinná mať k dispozícii doklady o nákupe a predaji spotrebiteľského balenia alebo ich kópie k aktuálnemu stavu zásob spotrebiteľského balenia, ktoré sa nachádza v jej prevádzkarňach 
 	O 	N 	Z dôvodu výkonu daňového dozoru a možnosti overiť pôvod a spôsob nadobudnutia spotrebiteľského balenia nie je možné návrh akceptovať. 	
 	názvu zákona 
V názve zákona sa slovné spojenie: „alkoholických nápojov“ nahrádza slovom: „alkoholu“. Zároveň v celom texte zákona sa slovné spojenie „alkoholický nápoj“ nahrádza slovom „alkohol“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme z dôvodu, že nie všetok alkohol je nevyhnutne nápoj. Príkladom je bioetanol (lieh - alkohol), ktorý sa prepravuje v cisternách a primiešava do motorového benzínu. 
 	O 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 	
 	celému textu zákona 
V celom texte zákona sa nahrádza slovné spojenie „skutočný obsah alkoholu“ slovným spojením „obsah alkoholu“. 

Odôvodnenie: Slovné spojenie „skutočný obsah alkoholu“ môže v praxi spôsobiť problémy pri definovaní výšky základu dane (viď. napr. otázku tzv. zdanlivej liehovitosti). 
 	O 	N 	Sadzby dane a ich výpočet prostredníctvom skutočného obsahu alkoholu stanovujú smernice 92/83/EHS a 92/84/EHS. 	
 	§ 5 ods. 1  
V § 5 ods. 1 sa písm. d) nahrádza novým písm. d), ktoré znie: 
„d) pivo, je množstvo piva vyjadrené hl a. pri teplote 20 °C, ktorého odvodenou jednotkou je l a. pri teplote 20 °C.“ 
Odôvodnenie: V rámci zavádzania jednotného systému výberu spotrebnej dane je potrebné systémy výpočtu dane zjednotiť v čo najväčšej možnej miere. Z uvedeného dôvodu navrhujeme pri výpočte dane z piva zaviesť rovnaký systém ako je pri liehu. 	O 	N 	Sadzba dane z piva je stanovená smernicou 92/83/EHS na hektoliter produktu. Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS a 92/84EHS. 	
 	§ 5 ods. 2  
V § 5 ods. 2 sa písm. d) nahrádza novým písm. d), ktoré znie: 
„d) pivo sa vypočíta ako súčin základu dane a príslušnej sadzby dane podľa § 6 ods. 6.“ 

Odôvodnenie: V rámci zavádzania jednotného systému výberu spotrebnej dane je potrebné systémy výpočtu dane zjednotiť v čo najväčšej možnej miere. Z uvedeného dôvodu navrhujeme pri výpočte dane z piva zaviesť rovnaký systém ako je pri liehu. 	O 	N 	Výpočet sadzieb dane alkoholických nápojov sa zjednodušuje iným spôsobom. 	
 	§ 5 ods. 3  
V § 5 ods. 3 sa písm. d) nahrádza novým písm. d), ktoré znie: 
„d) pivo vyjadrené v hl a. sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta.“ 

Odôvodnenie: V rámci zavádzania jednotného systému výberu spotrebnej dane je potrebné systémy výpočtu dane zjednotiť v čo najväčšej možnej miere. Z uvedeného dôvodu navrhujeme pri výpočte dane z piva zaviesť rovnaký systém ako je pri liehu. 
 	O 	N 	Sadzby dane a ich výpočet prostredníctvom skutočného obsahu alkoholu stanovujú smernice 92/83/EHS a 92/84/EHS. 	
 	§ 6 sa ods. 4  
V § 6 sa ods. 4 nahrádza novým ods. 4, ktorý znie: 
„(4) Sadzba dane z alkoholického nápoja ktorým je víno, sa na hl ustanovuje takto: 
a) tiché víno je vo výške 3,125 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
b) šumivé víno je vo výške 7,375 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
c) šumivé víno s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu je vo výške 5,015 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
d) tichý fermentovaný nápoj je vo výške 12,5 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, šumivý fermentovaný nápoj je vo výške 12,5 % sadzby dane uvedenej v odseku 1.“ 

Odôvodnenie: Sadzba dane je stanovená zbytočne zložito a bude spôsobovať aplikačné problémy v praxi. Z tohto dôvodu, teda navrhujeme vyjadriť ju iba percentom zo „základnej sadzby“. Následne je treba vypustiť ust. § 6 ods. 10 a 11, ktoré sa stanú nadbytočnými.  	Z 	ČA 	Ustanovenie je upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	V § 6 sa ods. 6  
V § 6 sa ods. 6 nahrádza novým ods. 6, ktorý znie: 
„(6) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo sa na hl ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 0,42 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 100 000 hektolitrov, je vo výške 0,2982 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
c) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je viac ako 100 000 hl najviac však 200 000 hl, je vo výške 0,3612 % sadzby dane uvedenej v odseku 1. 
V § 6 sa vypúšťa ods. 10 a 11. 

Odôvodnenie: Sadzba dane je stanovená zbytočne zložito a bude spôsobovať aplikačné problémy v praxi. Z tohto dôvodu, teda navrhujeme vyjadriť ju iba percentom zo „základnej sadzby“. Následne je treba vypustiť ust. § 6 ods. 10 a 11, ktoré sa stanú nadbytočnými.  	Z 	ČA 	Ustanovenie je upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 7 ods. 2 sa písm. c) a § 10 ods. 1 písm. e) 
V § 7 ods. 2 sa písm. c) nahrádza novým písm. c), ktoré znie: 
„c) v pozastavení dane v množstve pripadajúcom na straty alkoholického nápoja pri výrobe, spracovaní, príjme, výdaji, doprave (preprave) alkoholického nápoja, na technologické straty a na prirodzené úbytky alkoholického nápoja, ak sú tieto straty technicky zdôvodnené a uznané colným úradom alebo správcom dane iného členského štátu; straty uznané colným úradom v prípade alkoholického nápoja, ktorým je lieh nesmú byť vyššie, ako sú normy strát liehu ustanovené osobitným predpisom,1) 

V § 10 ods. 1 písm. e) sa bod 2. nahrádza novým bodom 2., ktorý znie: 
„2. oslobodeného od dane okrem množstva alkoholického nápoja pripadajúceho na výrobné straty, manipulačné straty, dopravné straty, technologické straty a na prirodzené úbytky, ak sú tieto straty technicky zdôvodnené a uznané colným úradom, pričom takto uznané straty v prípade alkoholického nápoja, ktorým je lieh nesmú byť vyššie, ako sú normy strát liehu ustanovené osobitným predpisom,15) ako aj množstva alkoholického nápoja nenávratne zničeného v dôsledku nehody, havárie, technologickej poruchy alebo vplyvom vyššej moci, ak sú tieto straty uznané colným úradom na základe úradného zistenia a potvrdenia, 

Odôvodnenie: Do uznaných strát navrhujeme doplniť aj „technologické straty“ za predpokladu, že sú technicky zdôvodnené. Uvedené navrhujeme doplniť z dôvodu, aby bola zachovaná kontinuita, a aby nevznikli nejasnosti, nakoľko daná formulácia je v súčasnosti používaná v zákone č. 107/2004 Z.z. o spotrebnej dani z piva. 
 	O 	ČA 	Znenie je upravené tak, aby sa technologické straty vzťahovali na alkoholický nápoj, ktorým je pivo a víno. Čo sa týka noriem strát liehu, tie sú explicitne upravené výnosom MPRV SR. 	
 	§ 11 ods. 1  
V § 11 ods. 1 sa písm. a) nahrádza novým písm. a), ktoré znie: 
„a) ktorá uviedla alkohol do daňového voľného obehu vydaním alkoholu osobe, ktorá nie je oprávnená odoberať alkohol v pozastavení dane“. 

Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme z dôvodu, aby bolo zrejmé, že nie každá osoba, ktorá vydala alkohol osobe, ktorá nie je oprávnená odoberať alkohol v pozastavení dane je platiteľom dane, ale len ak k tomu dochádza pri uvoľnení do daňového voľného obehu. 

 	O 	N 	Formulácia je v súlade so smernicou Rady 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní a o zrušení smernice 92/12/EHS. 	
 	§ 13 sa ods. 5  
V § 13 sa ods. 5 nahrádza novým odsekom 5. , ktorý znie: 
„(5) Vrátenie dane je možné najskôr uplatniť v daňovom priznaní podanom za zdaňovacie obdobie, v ktorom boli splnené všetky podmienky na uplatnenie vrátenia dane, najneskôr však do štyroch rokov od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom možnosť na vrátenie dane vznikla. 

Odôvodnenie: Uvedeným ustanovením sa navrhuje riešiť v súčasnej praxi existujúcu situáciu, keď pri reklamácii (vrátení tovaru) je potrebné uplatňovať vrátenie dane podávaním dodatočného daňového priznania za obdobia, kedy bol alkoholický nápoj uvedený do daňového voľného obehu. Navrhujeme zaviesť obdobný systém aký je pri dani z pridanej hodnoty (§ 25 ods. 3 Oprava základu dane zákona č. 222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov). Uvedené ustanovenie navrhujeme upraviť tak, aby bolo vrátenie dane možné uplatňovať „v bežnom“ daňovom priznaní a nebolo potrebné podávať dodatočné daňové priznania za minulé zdaňovacie obdobie. 

 	Z 	A 	 	
 	§ 15  
V § 15 sa v celom odseku 7 číslo 15 nahrádza číslom 30. 

Odôvodnenie: Navrhujeme predĺžiť lehotu na oznamovanie zmien skutočností nahlasovaných v žiadosti, nakoľko lehota 15 dní je neprimerane krátka vzhľadom na praktický kolobeh informácií v rámci podnikateľského subjektu. 
 	O 	N 	Sme toho názoru, že lehota 15 dní potrebná na oznamovanie zmien a je dostatočná i z toho dôvodu, že tieto zmeny možno oznamovať elektronicky.  	
 	§ 16  
V § 16 ods. 2 a 3 znie: 
„(2) Osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá uviesť do daňového voľného obehu za obdobie 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, pričom do výšky zábezpeky na daň sa započíta aj daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá uviesť do daňového voľného obehu na účely oslobodené od dane. 
(3) Prevádzkovateľ daňového skladu je povinný mať zloženú zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá uviesť do daňového voľného obehu za obdobie 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, pričom do výšky zábezpeky na daň sa započíta aj daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá uviesť do daňového voľného obehu na účely oslobodené od dane.“ 

Odôvodnenie: Navrhujeme zachovať súčasný systém a spôsob výpočtu skladania zábezpeky na daň pre pivo a lieh, nakoľko systém skladania zábezpeky na báze množstva uvedeného do daňového voľného obehu považujeme za najoptimálnejší, najbezpečnejší a najspravodlivejší. Novonavrhovaný systém založený na porovnávaní troch veličín, z ktorých dve treba každomesačne prepočítavať a jednu odhadovať, považujeme za zbytočne komplikovaný. Zároveň ho považujeme v takomto znení za systém bez dodatočného prínosu k zvýšeniu zabezpečenia výberu dane, nakoľko zábezpeka na prepravu v pozastavení dane a v oslobodení sa skladá tak či tak, v zmysle nasledujúcich ustanovení. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania.  	
 	§ 16 ods. 7  
V § 16 ods. 7 znie: 
„(7) Prevádzkovateľ daňového skladu je povinný upraviť zloženú zábezpeku na daň, ak sa zmenili podmienky, z ktorých sa vychádzalo pri jej určení, a to 
1. zvýšiť zloženú zábezpeku na daň o sumu, ktorá presahuje zloženú zábezpeku na daň, ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac je vyššia o viac ako 20% ako zložená zábezpeka na daň, a to najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom daň presiahla zloženú zábezpeku na daň, 
2. doplniť zábezpeku na daň o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane a pohľadávok týkajúcich sa dane, a to do desiatich dní odo dňa doručenia oznámenia podľa odseku 8.“ 

Odôvodnenie: Navrhujeme zachovať súčasný systém a spôsob výpočtu skladania zábezpeky na daň pre pivo a lieh, nakoľko systém skladania zábezpeky na báze množstva uvedeného do daňového voľného obehu považujeme za najoptimálnejší, najbezpečnejší a najspravodlivejší. Novonavrhovaný systém založený na porovnávaní troch veličín, z ktorých dve treba každomesačne prepočítavať a jednu odhadovať, považujeme za zbytočne komplikovaný. Zároveň ho považujeme v takomto znení za systém bez dodatočného prínosu k zvýšeniu zabezpečenia výberu dane, nakoľko zábezpeka na prepravu v pozastavení dane a v oslobodení sa skladá tak či tak, v zmysle nasledujúcich ustanovení. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 16 ods. 14  
V § 16 ods. 14 znie: 
„(14) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) je vlastníkom výrobného zariadenia na výrobu alkoholického nápoja; na účely tohto zákona sa za vlastníctvo výrobného zariadenia považuje i jeho držba na základe zmluvy o kúpe prenajatej veci, 
b) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, pričom stabilnou finančnou situáciou sa rozumie vlastné imanie minimálne vo výške dvojnásobku priemernej mesačnej daňovej povinnosti za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe idúcich kalendárnych mesiacov, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a), c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
d) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja.“ 

Odôvodnenie: Absolútne neprijateľný je stav, kedy nie je v zákone jasne definované, po splnení ktorých podmienok vznikne nespochybniteľný právny nárok na status daňovo spoľahlivej osoby. Navrhované znenie zákona poskytuje veľký priestor pre korupciu a šikanózny výkon správy dane. Ak má v praxi správca dane pochybnosť o tom, či je daňový subjekt – napriek splneniu formálnych podmienok – daňovo spoľahlivý, navrhujeme v rámci konania o statuse daňovej spoľahlivosti využiť inštitút vytýkacieho konania podľa daňového poriadku. Požiadavky ako „vykazuje stabilnú finančnú situácie“ a „aktívne spolupracuje s colným úradom“ považujeme za značne subjektívne podmienky závislé na svojvoľnom posúdení ich splnenia zo strany správcu dane, čo vytvára priestor na korupciu. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, zadefinovať kvantitatívne požiadavky pre posúdenie toho, čo sa rozumie „stabilnou finančnou situáciou“. 	Z 	ČA 	Ustanovenia sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 19 v ods. 7  
V § 19 v ods. 7 sa prvá veta nahrádza novou prvou vetou, ktorá znie: „Colný úrad preverí skutočnosti a údaje podľa odsekov 2 a 3 pred vykonaním registrácie a vydaním povolenia prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane.“ 

Odôvodnenie: Pri súčasnom znení nie je zrejmé, či má colný úrad niečo „opakovane preverovať“, alebo či ide o prípad vydávania povolenia prijímať alkoholický nápoj v pozastavení dane opakovane. Z uvedeného dôvodu navrhujeme upraviť formuláciu danej vety. 
 	O 	A 	 	
 	§ 28 sa v ods. 3 písm. d)  
V § 28 sa v ods. 3 písm. d) nahrádza novým písmenom d), ktoré znie: 
„d) obchodný názov a množstvo alkoholického nápoja; pričom množstvo takto prepravovaného alkoholického nápoja na súkromné účely podľa odseku 1, ak ide o 
1. lieh, je najviac 10 litrov, 
2. pivo, je najviac 110 litrov, 
3. víno, je najviac 90 litrov vína (vrátane najviac 60 litrov šumivého vína alebo šumivého fermentovaného nápoja), 
4. medziprodukt, je najviac 20 litrov.“ 

Odôvodnenie: Návrh zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov aplikuje článok 32 ods. 3 písm. b) Smernice Rady 2008/118/ES zo 16. decembra 2008 o všeobecnom systéme spotrebných daní a o zrušení smernice 92/12/EHS (ďalej len „Smernica“), týkajúci sa smerných úrovní množstva alkoholických nápojov nadobudnutých v inom členskom štáte a prepravených na daňové územie na súkromné účely nesprávnym spôsobom. Smernica stanovuje minimálnu hranicu pre maximálne množstvá alkoholických nápojov, ktoré môže fyzická osoba prepraviť na daňové územie bez toho, aby na daňovom území vznikla daňová povinnosť. Podľa pôvodne navrhovaného ustanovenia § 28 ods. 3 by fyzická osoba mohla na súkromné účely nadobudnúť v inom členskom štáte a prepraviť na daňové územie neobmedzené množstvo alkoholických nápojov bez toho, aby vznikla daňová povinnosť na daňovom území, najmenej však 10 litrov liehu, 110 litrov piva, 90 litrov vína alebo 20 litrov medziproduktu. 
 	Z 	N 	Neakceptuje sa. Limity uvedené v návrhu zákona sú stanovené smernicou ako minimálne limity pre posudzovanie ich použitia na súkromné účely správcom dane. Znenie ustanovenia je v súlade so smernicou Rady 2008/1118/ES. 	
 	§ 40 sa v ods. 1 v písm. a)  
V § 40 sa v ods. 1 v písm. a) na konci dopĺňa text: „v množstve 113 l a. na 1000 l octu s obsahom 10% kyseliny octovej, pričom pri inom obsahu kyseliny octovej sa výrobná norma prepočíta alikvotne,“ 

Odôvodnenie: Považujeme za potrebné stanoviť v zákone normu spotreby liehu na výrobu octu, vzhľadom na možné daňové úniky v tejto oblasti. 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so smernicou Rady 92/83/EHS. Zároveň je vecne predmetná problematika upravená v návrhu vyhlášky o denaturačných prostriedkoch, ktorá je v súčasnosti predložená na medzirezortné pripomienkové konanie.  	
 	§ 40 ods. 1 písm. g)  
V § 40 ods. 1 písm. g) sa na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa text: „v prípade, že konečným výrobkom je ocot, výrobná norma spotreby nesmie byť vyššia ako podľa písmena a).“ 

Odôvodnenie: Považujeme za potrebné stanoviť v zákone normu spotreby liehu na výrobu octu, vzhľadom na možné daňové úniky v tejto oblasti. 

 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so smernicou Rady 92/83/EHS. Zároveň je vecne predmetná problematika upravená v návrhu vyhlášky o denaturačných prostriedkoch, ktorá je v súčasnosti predložená na medzirezortné pripomienkové konanie. 	
 	§ 45 odsekoch 6 a 7  
V § 45 sa v odsekoch 6 a 7 sa číslo odvolávky 52 pri slove „predpisu“ nahrádza číslom 51. 

Odôvodnenie: požiadavky na objemové meradlo na lieh sú uvedené v Prílohe č. 24 vyhlášky Úradu pre metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky, pričom na túto prílohu sa odvoláva  	O 	A 	 	
 	§ 45 ods. 8  
V § 45 ods. 8 sa druhá veta nahrádza novou druhou vetou, ktorá znie: 
„Ak sa zistí odchýlka väčšia ako najväčšia dovolená chyba meracej zostavy na lieh podľa osobitného predpisu52), odo dňa zistenia odchýlky až do jej odstránenia sa uskutoční korekcia množstva vyrobeného liehu zisteného meracou zostavou na lieh.“ 

Odôvodnenie: Navrhujeme upraviť predmetné ustanovenie obdobne ako je to pri objemovom meradle na lieh, a to vzhľadom ku skutočnosti, že najväčšiu dovolenú odchýlku už upravuje osobitný predpis, čo v minulosti absentovalo. 
 	O 	A 	 	
 	§ 47  
V § 47 sa za ods. 2 vkladá nový ods. 3, ktorý znie: 
„(3) Povolené denaturačné prostriedky na všeobecnú denaturáciu liehu, ich najmenšie množstvo na všeobecnú denaturáciu liehu sú pre Slovenskú republiku ustanovené v osobitnom predpise. 15b)“ 
Doterajšie odseky 3 až 6 označujú ako 4 až 7. 

Odôvodnenie: Z dôvodu právnej istoty navrhujeme doplniť odseku definujúci všeobecnú denaturáciu liehu. 
 	O 	N 	Vecne je predmetná problematika upravená v návrhu vyhlášky o denaturačných prostriedkoch, ktorá je v súčasnosti predložená na medzirezortné pripomienkové konanie. 	
 	§ 53 ods. 1  
Ust. § 53 ods. 1 sa nahrádza nasledovným znením: 
„(1) Kontrolné známky je oprávnená tlačiť len osoba, s ktorou finančné riaditeľstvo uzatvorilo zmluvu na tlač kontrolných známok64) (ďalej len "tlačiareň"). Finančné riaditeľstvo vyhlási na účely uzavretia zmluvy na tlač kontrolných známok64) verejnú súťaž podľa Obchodného zákonníka.65) Podmienky verejnej súťaže schvaľuje pred vyhlásením verejnej súťaže komisia, menovaná ministrom financií (ďalej len „komisia“). Minister financií do komisie menuje i jedného zástupcu z každého reprezentatívneho združenia podnikateľov65a), uvádzajúcich spotrebiteľské balenia liehu do daňového voľného obehu (ďalej len „reprezentatívne združenie“); pričom takýto zástupca musí mať certifikát o priemyselnej bezpečnosti vydaný podľa osobitných predpisov66). Reprezentatívnym združením sa rozumie združenie, členovia ktorého v úhrne uviedli za predchádzajúci kalendárny rok na území Slovenskej republiky do daňového voľného obehu najmenej 10 miliónov litrov liehu v spotrebiteľskom balení. Komisia tiež vyhodnocuje verejnú súťaž a určuje víťaza verejnej súťaže v súlade so schválenými podmienkami verejnej súťaže. 
(2) Komisia rozhoduje väčšinou hlasov. Na prijatie rozhodnutia komisie sa vždy vyžaduje, aby zaň hlasoval aspoň jeden člen komisie, ktorý je zástupcom reprezentatívneho združenia. Podmienky verejnej súťaže podľa odseku 1 musia byť vždy stanovené tak, aby bol víťazom verejnej súťaže záujemca, ktorý ponúkne najnižšiu cenu za kontrolnú známku. Ustanovenia ods. 3 týmto nie sú dotknuté.“ 

Pozn. pod čiarou k odkazu 65a) znie: „65a) § 20f Občianskeho zákonníka, zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov.“ 

Doterajšie odseky 2 až 7 sa označia ako 3 až 8. 
Odvolávky na jednotlivé prečíslované odseky použité v ostatných ustanoveniach sa primerane upravia. 

 	Z 	N 	Návrh zákona je upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania, a to najmä na základe záverov z rozporového konania s ÚVO zo dňa 25.7.2011.  	
 	§ 53 sa ods. 4 (pôvodne ust. § 53 ods. 3)  
V § 53 sa ods. 4 (pôvodne ust. § 53 ods. 3) nahrádza nasledovným znením: 
„ (4) Zmluvu na tlač kontrolných známok64) uzatvára finančné riaditeľstvo s tlačiarňou, ktorú za víťaza verejnej súťaže podľa ods. 1 určila komisia na dobu podľa podmienok verejnej súťaže, najviac však na dobu dvoch rokov. Zmluva musí v súlade so schválenými podmienkami verejnej súťaže obsahovať aspoň cenu za kontrolnú známku, platobné podmienky, dodacie podmienky, kvalitatívne parametre kontrolnej známky, zodpovednosť za škodu spôsobenú vadami kontrolnej známky alebo jej nedodaním. Pred uplynutím tejto lehoty finančné riaditeľstvo vyhlási postupom podľa ods. 1 novú verejnú súťaž65). Splnenie podmienok uvedených v odseku 3 sa vyžaduje nepretržite počas platnosti zmluvy na tlač kontrolných známok64). Finančné riaditeľstvo po uzatvorení zmluvy na tlač kontrolných známok zverejní túto zmluvu na svojom webovom sídle. 
 	Z 	N 	Návrh zákona je upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania, a to najmä na základe záverov z rozporového konania s ÚVO zo dňa 25.7.2011. 	
 	§ 53 ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7)  
Na začiatok ust. § 53 ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7) navrhujeme doplniť vety: 
„Odberateľ kontrolných známok je povinný uzavrieť s finančným riaditeľstvom zmluvu o odbere kontrolných známok66a) (ďalej len „zmluva o odbere“). Cena za kontrolnú známku v zmluve o odbere nesmie byť vyššia, ako cena uvedená v zmluve na tlač kontrolných známok podľa ods. 4. Ostatné ustanovenia v zmluve o odbere nemôžu byť pre odberateľa kontrolnej známky nevýhodnejšie, ako sú dohodnuté v zmluve na tlač kontrolných známok podľa ods. 4.“ 

Pozn. pod čiarou k odkazu 66a) znie: „66a) § 409 až 470 Obchodného zákonníka.“ 

 	Z 	ČA 	Návrh zákona je upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53 ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7) 
V ust. § 53 ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7) navrhujeme v poslednej vete slovné spojenie: „na účet tlačiarne“ nahradiť slovným spojením: „na účet finančného riaditeľstva“.  	Z 	N 	Návrh zákona je upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania, a to najmä na základe záverov z rozporového konania s ÚVO zo dňa 25.7.2011. 	
 	§ 53 sa za ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7)  
V ust. § 53 sa za ods. 8 (pôvodne ust. § 53 ods. 7) vkladá nový odsek 9, ktorý znie: 
„(9) Tlačiareň balí kontrolné známky do balíkov, obsahujúcich 500 ks kontrolných známok (ďalej len „originálny balík“). Každému originálnemu balíku pridelí tlačiareň 12 miestny jedinečný alfanumerický kód (ďalej len „číslo originálneho balíka“). Kontrolné známky z originálneho balíka s jedným číslom originálneho balíka môže odberateľ kontrolnej známky použiť len na označenie rovnakého druhu spotrebiteľského balenia, ktorému zodpovedá jeden druh čiarového kódu EAN. Odberateľ môže použiť kontrolné známky z originálneho balíka aj na označenie viacerých druhov spotrebiteľského balenia a v takom prípade musí postupovať podľa ods. 15 druhej vety.“ 

Doterajšie odseky 8 až 21 sa označujú ako 10 až 22. 
Odvolávky na jednotlivé prečíslované odseky použité v ostatných ustanoveniach sa primerane upravia. 

 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania tak, aby vykonateľnosť povinnosti bola pre odberateľa kontrolných známok v čo najmenšej miere administratívne náročná. 	
 	§ 53 ods. 11 (pôvodne § 53 ods. 9) 
V ust. § 53 ods. 11 (pôvodne § 53 ods. 9) navrhujeme na konci prvej vety slová „ich identifikačné čísla“ nahradiť slovami „čísla originálnych balíkov, v ktorých sú kontrolné známky zabalené alebo identifikačné čísla kontrolných známok, ak odberateľ kontrolných známok postupuje podľa štvrtej vety odseku 9. 

 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania tak, aby vykonateľnosť povinnosti bola pre odberateľa kontrolných známok v čo najmenšej miere administratívne náročná. 	
 	§ 53 ods. 11 (pôvodne § 53 ods. 9) 
V ust. § 53 ods. 11 (pôvodne § 53 ods. 9) navrhujeme v poslednej vete za slová „odberateľom kontrolných známok“ vložiť čiarku a text „počet originálnych balíkov, čísla originálnych balíkov a identifikačné čísla kontrolných známok zabalených v originálnych balíkoch“.  	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania tak, aby vykonateľnosť povinnosti bola pre odberateľa kontrolných známok v čo najmenšej miere administratívne náročná. 	
 	§ 53 ods. 12 (pôvodne ust. § 53 ods. 10)  
V poslednej vete ust. § 53 ods. 12 (pôvodne ust. § 53 ods. 10) navrhujeme slová „tlačiareň je povinná“ nahradiť slovami „finančné riaditeľstvo je povinné“. 

Odôvodnenie k pripomienkam – zmeny týkajúce sa výberu tlačiarne: Cieľom navrhovaných zmien je – v súlade s programovým vyhlásením vlády a jej praktickými krokmi vo viacerých oblastiach verejného života – zvýšiť transparentnosť výberu jednej tlačiarne kontrolných známok tak, aby sa v maximálnej možnej miere eliminovali možné nevýhody faktu, že jedna tlačiareň získa na určitú dobu v danej oblasti výhradné postavenie. Rovnako je potrebné jednoznačne riešiť otázku, kto bude zmluvným partnerom výrobcu liehovín, so všetkými z toho vyplývajúcimi dôsledkami, pričom jediným prakticky možným riešením s minimom právnych komplikácií sa javí jednoznačné definovanie dodávateľského reťazca tlačiareň – finančné riaditeľstvo a následne finančné riaditeľstvo – odberateľ kontrolnej známky 	Z 	N 	Návrh zákona je upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania, a to najmä na základe záverov z rozporového konania s ÚVO zo dňa 25.7.2011. 	
 	§ 53 sa ods. 15 (pôvodne § 53 ods. 13)  
V ust. § 53 sa ods. 15 (pôvodne § 53 ods. 13) nahrádza novým ods. 15, ktorý znie: 
„(15) Odberateľ kontrolných známok, ktorý postupuje podľa ods. 9 tretia veta, elektronicky oznamuje colnému úradu počet kontrolných známok, ktoré nalepil na spotrebiteľské balenia číslo originálneho balíka, z ktorého pochádzajú nalepené kontrolné známky a čiarové kódy EAN týchto spotrebiteľských balení. Odberateľ kontrolných známok, ktorý postupuje podľa ods. 9 štvrtá veta, elektronicky oznamuje colnému úradu počet a identifikačné čísla kontrolných známok, ktoré nalepil na spotrebiteľské balenia a čiarové kódy EAN týchto spotrebiteľských balení. Údaje podľa prvej a druhej vety je odberateľ kontrolných známok povinný oznámiť najneskôr nasledujúci pracovný deň po dni nalepenia kontrolných známok. Ak sa kontrolné známky na spotrebiteľské balenie lepia mimo daňového územia, je povinný oznámiť skutočnosti podľa prvej alebo druhej vety dovozca spotrebiteľského balenia najneskôr v deň prepustenia spotrebiteľského balenia do voľného obehu,4) prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1 najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia.“ 

Odôvodnenie k pripomienkam – zmeny týkajúce sa evidencie čísla kontrolnej známky: 
Predkladateľ implicitne predpokladá (?), že výrobca dostane z tlačiarne chronologicky usporiadané kontrolné známky, s nimi dokáže v nezmenenom chronologickom stave manipulovať počas celého výrobného procesu, a preto pre neho nebude problém oznamovať čísla kontrolných známok priraditeľných jednotlivým EAN kódom. Tento predpoklad je však v praxi nedosiahnuteľný, a preto nie je v silách výrobcov, aby z každého jedného spotrebiteľského balenia liehu opísali jedinečné číslo kontrolnej známky, aby ho mohli následne oznámiť správcovi dane. Navrhované pripomienky majú za cieľ skombinovať výhody lepšej kontroly na základe „jedinečných kolkov“ zo strany správcu dane s reálnymi praktickými možnosťami výrobcov spotrebiteľských balení liehu. Systém navrhujeme nastaviť tak, že tlačiareň zabalí kontrolné známky do balíčka, ktorý označí jedinečných číslom balíčka. Správcovi dane nahlási, ktoré jedinečné čísla sú v ktorom balíčku. Následne výrobca spotrebiteľského balenia nahlási, na ktorý druh spotrebiteľského balenia (jeho EAN kód) bude daný balíček používať a priebežne nahlási počet vyrobených kusov daného druhu spotrebiteľského balenia. Takýmto spôsobom vie správca dane získať potrebné údaje (t.j. údaje, ktoré by získal pôvodným systémom), pričom takto navrhnutý systém je v praxi uskutočniteľný a administratívne jednoduchší pri zachovaní rovnakej kvalitatívnej úrovne kontroly. 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania tak, aby vykonateľnosť povinnosti bola pre odberateľa kontrolných známok v čo najmenšej miere administratívne náročná. 	
 	§ 54 ods. 11 písm. c)  
V § 54 ods. 11 písm. c) znie: „c) má ročný obrat z predaja spotrebiteľského balenia minimálne 100 000 eur, alebo má vlastné imanie vo výške 100 000 eur. 

Odôvodnenie: Súčasné znenie predstavuje v aplikačnej praxi prekážku vstupu na trh pre nové subjekty. Ak chce v súčasnosti určitý subjekt získať oprávnenie na distribúciu, musí mať ročný obrat z predaja spotrebiteľského balenia, čo pri novovzniknutom subjekte nie je možné. Navrhujeme preto ako alternatívu zaviesť, že podmienka sa považuje za splnenú aj vtedy, ak žiadateľ síce nedosahuje obrat, ale má vlastné imanie minimálne vo výške 100 000 eur. 
 	O 	A 	 	
 	§ 56 sa v ods. 1 
V § 56 sa v ods. 1 za slovo „evidenciu“ dopĺňajú slová „liehu podľa odseku 2.“ a text za slovom „rokov“ nahrádza znením: „a uzávierku tejto evidencie podľa odseku 3 predkladať colnému úradu na preverenie do 25 dní od uplynutia lehoty podľa odseku 3.“ 

Odôvodnenie: Uvedené má zabezpečiť jednoznačnosť vedenia evidencií, vzájomnú súvislosť medzi evidenciami podľa všeobecných ustanovení zákona a špeciálnymi ustanoveniami zákona pre lieh a právnu istotu týkajúcu sa termínu predkladania uzávierky tejto evidencie. 
 	O 	N 	Návrh na predloženie evidencie rieši vyhláška o kontrole a obehu liehu. Z dôvodu administratívnej náročnosti je možné uskutočniť jej kontrolu v súlade s lehotami určenými v § 69. Sme však toho názoru, že by bolo potrebné bližšie spresniť predložený návrh, a to i v kontexte návrhu novej vyhlášky o kontrole výroby a obehu liehu.  	
 	§ 69  
V § 69 sa na koniec odseku 4 pripájajú nasledovné vety: 
„Finančné riaditeľstvo je povinné priebežne vyhodnocovať poznatky získané spracovaním, kontrolou a analýzou evidencií alebo logických súvislostí medzi evidenciami vedenými podľa tohto zákona, ako aj priebežne objasňovať nezrovnalosti zistené porovnaním evidencií vedenými rozličnými daňovými subjektmi alebo získané daňovým dozorom alebo daňovou kontrolou podľa tohto zákona alebo podľa osobitných predpisov77a). Finančné riaditeľstvo vypracováva jeden krát ročne správu o poznatkoch získaných postupom podľa predchádzajúcej vety a opatreniach prijatých na ich základe. Túto správu zverejňuje finančné riaditeľstvo na svojom webovom sídle. Finančné riaditeľstvo zverejňuje na svojom webovom sídle aj kumulatívne údaje získané podľa § 54 odsek 15. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 77a) znie: „77a) Napr. zákon č. ......./...... Z. z. o finančnej správe a o pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky v oblasti finančnej správy, zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov, zákon č. 106/2004 Z. z. o spotrebnej dani z tabakových výrobkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 609/2007 Z. z. o spotrebnej dani z elektriny, uhlia a zemného plynu a o zmene a doplnení zákona č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov“ 

Odôvodnenie: Evidencie, vedené podľa tohto zákona majú za cieľ umožniť a zefektívniť výkon správy dane a boj proti daňovým únikom. To však nie je možné bez priebežnej analytickej práce správcu dane s danými údajmi, ktorá v minulosti opakovane absentovala. Zároveň navrhujeme zaviesť povinnosť pre Finančné riaditeľstvo zverejňovať informácie získané pri svojej činnosti s cieľom preukázať dôsledný výkon správy daní. 
 	O 	N 	Finančné riaditeľstvo bude vypracovávať a vyhodnocovať potrebné údaje v rámci kompetencii spadajúcich pod rezort Ministerstva financií SR, ktoré prioritne slúžia na vypracovanie analýzy rizika pre jednotlivé daňové subjekty. V tomto kontexte považujeme ďalšie povinnosti týkajúce sa vyhodnocovania uvedených skutočností za nadbytočné.  	
 	§ 69 ods. 7  
V § 69 ods. 7 sa prvá veta nahrádza novu prvou vetou, ktorá znie: 
„(7) Daňová kontrola sa začína dňom podľa osobitného predpisu77b). 
Poznámka pod čiarou k odkazu 77b) znie: „77b) § 46 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z. z.“ 

Odôvodnenie: Začatie daňovej kontroly upravuje Daňový poriadok, a teda navrhujeme, aby sa začiatok daňovej kontroly podľa tohto zákona riadil Daňovým poriadkom. 

 	O 	N 	Povinnosti správcu dane pri výkone daňového dozoru a daňovej kontroly ustanovuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. Návrh zákona však v mimoriadnych prípadoch umožňuje začatie daňovej kontroly bez oznámenia správcu dane o daňovej kontrole. 	
 	§ 72 sa v odseku 5  
V § 72 sa v odseku 5 za slová „výrobu lieh“ vkladá čiarka a slová: „ak tým nebude zmarená alebo zhoršená správa dane“ 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť podmienky, za ktorých je možné udeliť výnimku v oblasti usporiadania výrobného zariadenia na výrobu liehu, a to z dôvodu zabezpečenia ochrany výberu a správy dane. 
 	O 	A 	 	
 	§ 76 ods. 2  
V § 76 ods. 2 znie: 
„(2) Prevádzkovateľovi daňového skladu, podniku na výrobu vína, ktorému colný úrad upustil od zábezpeky podľa § 18 zákona č. 104/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012, prevádzkovateľovi daňového skladu, podniku na výrobu liehu, ktorému colný úrad upustil od zábezpeky podľa § 24 zákona č. 105/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012 alebo prevádzkovateľovi daňového skladu, podniku na výrobu piva, ktorému colný úrad upustil od zábezpeky podľa § 19 zákona č. 107/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012, je povolené upustenie od zábezpeky do 31.12.2012 bez prerušenia podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012. Prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý chce aby mu bolo povolené upustenie od zábezpeky bez prerušenia od 1.1.2013 podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012, je povinný požiadať colný úrad najneskôr do 30. septembra 2012 o 
a) úplné upustenie od zábezpeky, ak je prevádzkovateľ daňového skladu daňovo spoľahlivý najmenej 24 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o upustenie od zábezpeky, 
b) čiastočné upustenie od zábezpeky vo výške 50 %, ak je prevádzkovateľ daňového skladu daňovo spoľahlivý najmenej 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o upustenie od zábezpeky." 

Odôvodnenie: Navrhujeme predĺžiť obdobie na opätovné požiadanie o upustenie od zloženia zábezpeky do 31. decembra 2012. Uvedené navrhujeme aj vzhľadom ku skutočnosti, že prílohou žiadosti má byť účtovná závierka za bezprostredne predchádzajúce účtovné obdobie, čo pri termíne 31.1.2012 nie je možné splniť (do tohto termínu v mnohých prípadoch ešte účtovná závierka za kalendárny rok 2011 nebude zostavená).  	Z 	A 	 	
 	§ 76 ods. 4  
V § 76 ods. 4 písm. b) sa na konci pripájajú slová: „pričom stabilnou finančnou situáciou sa rozumie vlastné imanie minimálne vo výške dvojnásobku priemernej mesačnej daňovej povinnosti za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe idúcich kalendárnych mesiacov,“ 

V § 76 ods. 4 sa vypúšťa písmeno d). 

Odôvodnenie: Je neprijateľný stav, kedy nie je v zákone jasne definované, po splnení ktorých podmienok vznikne nespochybniteľný právny nárok na status daňovo spoľahlivej osoby. Navrhované znenie zákona poskytuje veľký priestor pre korupciu a šikanózny výkon správy dane. Ak má v praxi správca dane pochybnosť o tom, či je daňový subjekt – napriek splneniu formálnych podmienok – daňovo spoľahlivý, navrhujeme v rámci konania o statuse daňovej spoľahlivosti využiť inštitút vytýkacieho konania podľa daňového poriadku. Požiadavky ako „vykazuje stabilnú finančnú situácie“ a „aktívne spolupracuje s colným úradom“ považujeme za značne subjektívne podmienky závislé na svojvoľnom posúdení ich splnenia zo strany správcu dane, čo vytvára priestor na korupciu. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, zadefinovať kvantitatívne požiadavky pre posúdenie toho, čo sa rozumie „stabilnou finančnou situáciou“. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenie je upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania.  	
 	Súbehu daňového skladu, oprávneného príjemcu a užívateľského podniku 
V zákone je potrebné jednoznačne povedať, že ak určitý subjekt získa štatút daňového skladu na alkoholický nápoj, je tento štatút úzko viazaný na konkrétny druh alkoholického nápoja, a teda nie je možné zákon vykladať tak, že ak je niekto daňovým skladom môže automaticky v nakupovať a držať v pozastavení dane všetky druhy alkoholických nápojov. 
V tejto súvislosti považujeme za tiež potrebné upraviť v zákone ustanovenia, ktoré zabezpečia možnosť súbehu týchto inštitútov na rôzne predmety dane. Napr. ak je niekto daňový sklad na víno, môže byť zároveň užívateľský podnik na lieh. V tejto súvislosti je nutné upraviť ust. § 15 ods. 8 písm. a) a e), § 11 ods. 13 písm. d) a e). 
 	O 	N 	Navrhované znenie zákona umožňuje, aby tá istá právnická alebo fyzická osoba mohla získať rôzne štatúty, avšak na základe splnenia špecifických podmienok určených pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov. 	
 	Pojem : Alkoholické nápoje (AN) 
Požadované/navrhované znenie: 

Označenie alkoholický nápoj nahradiť iným slovným spojením, napr. vybraný produkt alebo vybraný výrobok. 

Odôvodnenie : 
Podľa §3 ods.4 výnosu MP SR a MZ SR č.981/1996-100, ktorým sa vydáva prvá, druhá a tretia hlava potravinového kódexu SR v znení neskorších predpisov znie definícia pojmu nápoj nasledovne: 
„Nápoje sú kvapalné požívatiny obsahujúce viac ako 80% vody a schopné uspokojovať fyziologickú potrebu vody; členia sa spravidla na nealkoholické a alkoholické. Medzi nápoje nepatri mlieko.“ Z uvedeného vyplýva, že alkoholickým nápojom môžeme nazvať pivo, víno a miešané nápoje, ktorých súčasťou sú aj liehoviny, nanajvýš však do obsahu alkoholu 20% obj., pretože zbytok (80%) musí byť voda. Liehoviny s obsahom alkoholu nad 20% nie je podľa uvedenej definície možné zaradiť do skupiny „alkoholické nápoje“. Ich zaradenie do „nápojov“ je tiež diskutabilné z hľadiska ich schopnosti „uspokojovať fyziologickú potrebu vody“ (t.j. uhasiť smäd). Aj mnohé liehoviny s obsahom alkoholu pod 20% nie je možné zaradiť do tejto skupiny, pretože napr. mliečne likéry obsahujú aj mlieko, čokoládu a pod. Samozrejme podmienky tejto definície v plnom rozsahu nespĺňa lieh, denaturované liehy(, ktoré obsahujú min. 96% alkoholu) a ďalšie destiláty a arómy, ktoré sú príliš koncentrované alebo aromatické a v prípade požitia by spôsobili až ujmu na zdraví (napr. borovičkový destilát, vínne a ovocné destiláty obvykle s obsahom alkoholu až do 70%). 
Liehoviny sú zaradené v zmysle Potravinového kódexu do skupiny pochutiny (Pochutiny sú potraviny obsahujúce látky, ktoré pôsobia na sústavu nervovú, sekretorickú a aj na oblasť duševnú. Medzi typické pochutiny patria káva, čaj, kakao, korenie, aromatizujúce a chuťové látky a prípravky a aj vysokoalkoholické nápoje). 

V českej legislatíve (zákon 353/2003 Sb.) sa takýto kombinovaný predmet dane označuje ako „vybraný výrobek“, čo je bezproblémový a v podstate jasný pojem pre účely zákona o spotrebných daniach. 
 	O 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 	
 	Pojem : Jednotka pre výpočet dane - hektoliter 
Požadované/navrhované znenie: 

Ako jednotku pre výpočet SD použiť liter 100% alkoholu (la) 

Odôvodnenie : 
Použitie jednotky hektoliter bolo archaizmom už pri dnes účinnom zákone 105/2004 Z.z. o spotrebnej dani z liehu, pretože hektoliter nie je základnou, vedľajšou a ani odvodenou jednotkou podľa medzinárodnej sústavy jednotiek SI. Vedľajšou jednotkou je liter a nie je jasné, prečo sa pri výpočte SD má používať 100-násobok tejto jednotky, pričom pri výpočte výšky SD sa do úvahy vypočítavajú hodnoty s presnosťou až na 4 desatinné miesta. 
V praxi sa používa jednotka la = liter absolútneho alkoholu (vedľajšia jednotka SI) a pri veľkých množstvách liehu m3a = 1000 la (odvodená jednotka SI). Na hektolitre 100% liehu sa získané hodnoty prepočítavajú v praxi výlučne len pre potreby hlásenia a evidencie SD do príslušného tlačiva správcu dane na vyúčtovanie SD, čo je zdrojom mnohých omylov. 
Jednotka liter 100% alkoholu sa používala ako základná jednotka pre výpočet spotrebnej dane už v predošlom období od roku 1995 do roku 2004 v zmysle zákona NR SR č. 229/1995 Z.z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Jednotka na stanovenie sadzby dane je v súlade so smernicou Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje. 	
 	§ 6 
§ 6 
Sadzba dane 
(1) Sadzba dane z alkoholického nápoja sa ustanovuje vo výške 1 080 eur. 
(2) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je lieh sa na hl a. ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 100 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, 
b) znížená sadzba dane je vo výške 50 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 

§ 6 ods.1 a 2 úprava textu 

Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Sadzba dane 
(1) Sadzba dane z alkoholického nápoja sa ustanovuje vo výške 10,80 Eur na la, 
resp. 1 080 eur na hl a. 
(2) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je lieh sa ustanovuje takto: 

Odôvodnenie : 
Je potrebná presná a jasná definícia sadzby dane na jednotku objemu podľa upraveného textu v ods. (1). Nepostačuje nejednoznačný odkaz v prvej vete odseku 2. 
Navrhujeme základnú jednotku sústavy SI – 1 liter., v súlade s pripomienkou k pojmu „Jednotka pre výpočet dane. 
 	Z 	N 	Jednotka na stanovenie sadzby dane je v súlade so smernicou Rady 92/84/EHS o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje. 	
 	§ 6 ods.3 úprava textu 
§ 6 ods.3 úprava textu 

Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Znížená sadzba dane sa uplatní na alkoholický nápoj, ktorým je lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia najviac na množstvo 50 l a. z vyrobeného liehu pre jedného pestovateľa 2) (ďalej len „pestovateľ“) na daňovom území za jedno výrobné obdobie13) za podmienok podľa tohto zákona. Pestovateľ môže lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia dať bez porušenia ustanovenia § 49 ods.13 na senzorické alebo laboratórne účely (výstava, súťaž) v technologicky odôvodnenom množstve. 
______________________ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 12) znie: „ § 8 ods. 4 zákona č. 467/2002 Z. z. o výrobe a uvádzaní liehu na trh v znení neskorších predpisov“. 
Zdôvodnenie: 
Prístupové dokumenty - Akty týkajúce sa pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii (Úradný vestník Európskej únie L 236 z 23. septembra 2003) v bode 9. Dane na strane 6 článok 22 je doplnený o bod : „7. Slovensko a Maďarsko sú oprávnené uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane najmenej vo výške 50 % bežnej vnútroštátnej sadzby spotrebnej dane z etylalkoholu, na etylalkohol vyrábaný v páleniciach pestovateľov ovocia a uplatňovanie zníženej daňovej sadzby sa obmedzí na 50 litrov destilátov z ovocia (rozumej 50 litrov absolútneho alkoholu za ktorý sa platí redukovaná daň obsiahnutý vo všetkých destilátoch) na jednu domácnosť pestovateľov ovocia na rok určených výlučne na ich osobnú spotrebu. Komisia prehodnotí túto úpravu v roku 2015 a predloží Rade správu o možných zmenách.“ 
V zmysle zákona č. 105/2004 Z. z. o spotrebnej dani z liehu v znení neskorších predpisov je znížená sadzba dane 540 eur/hl. a. najviac na množstvo 43 l a. z vyrobeného liehu pre „jedného pestovateľa a jeho domácnosť“ na daňovom území. 
Drobnopestovatelia v Maďarsku v zmysle novely zákona platného od augusta 2010 nemusia platiť spotrebnú daň za pálenku vyrobenú z vlastného ovocia v množstve do 50 litrov alkoholu v nej obsiahnutého. Jej výrobu nemusia nahlásiť a nemusia požiadať ani o povolenie pre prevádzku zariadení na pálenie s kapacitou do 100 litrov. 
Táto predmetná maďarská legislatíva vytvorila v rámci EÚ a špeciálne v rámci spoločenstva V4 nerovnovážne konkurenčné prostredie, negatívnym dopadom na slovenskú výrobnú štruktúru liehovín spojenú s rizikom nižšieho výberu daní z titulu prognózovanej novej vlny nákupnej turistiky liehovín. 
Z uvedených dôvodov navrhujeme upraviť znenie § 6 ods. 3, čím sa odstráni diskriminácia napr. troch rodín pod jedným súpisným číslom podľa § 115 Občianskeho zákonníka (domácnosť tvoria fyzické osoby, ktoré spolu trvalo žijú a spoločne uhrádzajú náklady na svoje potreby – colníci berú iba jednu rodinu - neberie sa ohľad na viacgeneračné príbuzenské spoločenstvá rodiny, nakoľko majú jeden vodomer, elektrické hodiny a pod.; rovnako aj vtedy ak bytová jednotka s viacerými bytmi a teda rodinami má iba jedno súpisne číslo) – týmto výkladom viaceré rodiny sú postavené mimo legálneho pálenia za zníženú daň a hľadajú iné možnosti. Pripomíname, že pestovatelia, ktorí využijú služby pestovateľskej pálenice zaplatí síce redukovanú daň, ale ju štátu zaplatia na rozdiel oproti páleniu nelegálnemu ktoré štátu neodvedie nič! 
Treba hľadať rezervy a zmeniť filozofiu – netrápiť sa, kto tvorí domácnosť – ale ten pestovateľ ktorý vypáli nech zaplatí daň do štátneho rozpočtu. Treba podporiť občanov pri využívaní legálnych páleníc, kde platia stanovené dane, aby neboli smerovaní „do možnosti nelegálneho pálenia bez dane“. Takýmto pochopením ustanovenia zákona by sa zvýšil výber daní do štátneho rozpočtu SR. 
Dnes bojujeme o holú existenciu vybudovaných investičných celkov – pestovateľských páleníc, pritom nám ide o využitie domácich surovín a ekonomického efektu pre štátny rozpočet. 
Od sezóny 2008/2009 sa pravidelne znižuje vyrobené množstvo l.a. destilátov, keď 

VÝROBNÉ OBDOBIE VYROBENÉ v l.a v € 
2008/09 1 811 409 8 510 038 
2009/10 1 136 690 5 395 267 
2010/11 864 089 4 662 913 

A netreba sa tiež obávať toho, že by pestovateľské pálenie ohrozilo kapacity výrobcov liehovín. Tu sa tiež posledné tri roky sa znižuje výroba, keď v roku 2008 sa vyrobilo 18 969 tis l. a. liehovín a roku 2010 už iba 14 926 tis. l. a. liehovín, čo malo za následok zníženie využiteľnosti výrobných kapacít zo 46,61 % na 35,3 % pri sústavnom pretrvávajúcom zápornom salde obchodnej bilancie tejto komodity od roku 1999. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v súčasnosti povolené množstvo liehu vyrábaného pre vlastnú spotrebu domácností v pestovateľských páleniciach, t. j. 43 litrov 100% alkoholu, je dostatočné a plne v súlade s čl. 22 (7) smernice Rady 92/83/EHS na základe ktorého možno v pestovateľských páleniciach vyrobiť destilát o množstve 50 litrov ako takých, t. j. nie 50 litrov 100% alkoholu. 	
 	§ 6 ods.3 doplnenie textu ďalšou vetou 
§ 6 ods.3 doplnenie textu ďalšou vetou 

Požadované/navrhované znenie: 

Na danom území za jedno výrobné obdobie 13) nedôjde k zmene výšky spotrebnej dane. 

Zdôvodnenie: 
Zmena výšky spotrebnej dane v priebehu výrobného obdobia 13) vytvára nevyrovnané podmienky na výrobu destilátov pre pestovateľov. 
Vznikajú stresové situácie v páleniciach pri zaraďovaní pestovateľov do poradovníka na pálenie. ( Vzniká heslo: Kto sa dostane skôr do poradovníka na pálenie, ten páli lacnejšie.) 
V konečnom dôsledku to má vplyv na kvalitu kvasu a samotného destilátu. 
 	O 	N 	V zákone nie je možné explicitne upraviť obdobia keď nemôže dochádzať k zvyšovaniu sadzieb spotrebných daní. Zároveň na základe navrhovaného znenia by defacto k zvýšeniu sadzieb nemohlo dôjsť vôbec, keďže výrobným obdobím sa rozumie obdobie od 1. júla kalendárneho roka do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka. 
Rozpor je odstránený. MPRV SR na základe rozporového konania uskutočného na úrovni štátnych tajomníkov dňa 25. 7. 2011 netrvá na zásadnej pripomienke. 
 	
 	§ 8 bod 5 
§ 8 Oslobodenie od dane pri dovoze alkoholického nápoja dovážaného cestujúcim 
z územia tretích štátov v osobnej batožine 

(5) Oslobodenie od dane podľa odsekov 2 až 4 sa neuplatní, ak cestujúcim je osoba mladšia ako 17 rokov. 

Zmena v § 8 bod (5) úprava textu 

Požadované/navrhované znenie: 

(5) Oslobodenie od dane podľa odsekov 2 až 4 sa neuplatní, ak cestujúcim je osoba mladšia ako 18 rokov. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele opomenul zákaz predaja, podávania a konzumácie alkoholických nápojov osobám mladším ako 18 rokov. 
 	O 	N 	Návrh zákona je v súlade s čl. 10 smernicou rady 2007/74/ES o oslobodení tovaru, ktorý dovážajú osoby cestujúce z tretích krajín, od dane z pridanej hodnoty a spotrebnej dane, ktorá je do právneho systému SR transponovaná od roku 2008.  	
 	§ 9 Ods. 13, písmeno c) 
§ 9 Užívateľský podnik 

Odsek 13 písmeno c) 
Colný úrad odníme odberný poukaz, ak 
c) odberný poukaz nebol použitý na nákup alkoholického nápoja oslobodeného od dane v priebehu 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov od dátumu jeho vydania, 

Zmena v § 9 Ods. 13, písmeno c) úprava textu 
Požadované/navrhované znenie: 

(13) Colný úrad odníme odberný poukaz, ak 
c) odberný poukaz nebol použitý na nákup alkoholického nápoja oslobodeného od dane v priebehu 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov od dátumu jeho vydania a v priebehu ďalších 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov užívateľský podnik nepožiadal o vydanie nového odberného poukazu, 

Odôvodnenie : 
Odberný poukaz sa vystavuje na obdobie 12 mesiacov a bez ohľadu na to, či bol alebo nebol použitý na nákup AN oslobodeného od dane automaticky po 12 mesiacoch zanikne. V nasledujúcom období však môže užívateľský podnik na základe opakovanej žiadosti požiadať o vystavenie nového odberného poukazu podľa jednoduchšieho postupu (odsek12). V prípade odňatia odberného poukazu CÚ bude užívateľský podnik vyradený z evidencie (odsek14), uplatní sa postup (podľa § 15 ods.11 a 12), v zmysle ktorého môže CÚ vydať nový odberný poukaz pre užívateľský podnik až po uplynutí piatich rokov a to na základe komplikovanejšieho postupu (odsek 2,3,4, 6 a ďalšie) 
 	O 	N 	Vydanie odberného poukazu je podmienené splnením stanovených podmienok, ktoré sa počas navrhovaného obdobia môžu zmeniť. 	
 	§ 16 bod 2, zmena v prvej časti 
§ 16 Zábezpeka na daň 

(2) Osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na 
a) množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá ako prevádzkovateľ daňového skladu prepraviť v pozastavení dane vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa § 40 ods. 1, § 60 ods. 1 alebo § 65 za zdaňovacie obdobie, 
b) priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré ako prevádzkovateľ daňového skladu predpokladá vyrobiť za obdobie 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov; ak bude zábezpeka na daň zložená podľa písmena a) nižšia ako zábezpeka na daň, ktorá má byť zložená podľa tohto písmena, musí byť doplnená o rozdiel medzi daňou pripadajúcou na predpokladané množstvo vyrobeného alkoholického nápoja a zábezpekou na daň zloženou podľa písmena a), 
c) priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré ako prevádzkovateľ daňového skladu predpokladá prijať za obdobie 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov; ak má byť zábezpeka na daň zložená podľa písmen a) a b) nižšia ako zábezpeka na daň, ktorá má byť zložená podľa tohto písmena, musí byť doplnená o rozdiel medzi daňou pripadajúcou na predpokladané množstvo prijatého alkoholického nápoja a zábezpekou na daň zloženou podľa písmen a) a b). 

§ 16, bod (2) zmena v prvej časti 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(2) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ........ Jedná sa o mimoriadne zásadnú pripomienku. 

Nový systém ruší podstatu pozastavenia dane, vytvára neúmernú finančnú záťaž na výrobcov a popri tom otvára priestor pre korupčné a netransparentné prostredie. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
 	§ 16, bod (3) zmena v prvej časti 
§ 16, bod (3) zmena v prvej časti 

Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 
To isté (ako v bode (2) uplatniť i v prípade odseku 3 navrhovaného zákona 

(3) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ........ Jedná sa o mimoriadne zásadnú pripomienku. 

Nový systém ruší podstatu pozastavenia dane, vytvára neúmernú finančnú záťaž na výrobcov a popri tom otvára priestor pre korupčné a netransparentné prostredie. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
 	Odsek 12 
Odsek 12 
(12) Colný úrad žiadosť podľa odseku 11 posúdi, a ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý, colný úrad rozhodne o úplnom alebo čiastočnom upustení od zábezpeky do 60 dní odo dňa podania tejto žiadosti a určí lehotu platnosti tohto rozhodnutia, a to najviac na dva roky odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o upustení od zábezpeky. Ak colný úrad rozhodne o neupustení od zábezpeky, novú žiadosť o upustenie od zábezpeky môže žiadateľ podať až po uplynutí jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia. 

Odsek (12) úprava textu 
Požadované/navrhované znenie: 

(12) Colný úrad žiadosť podľa odseku 11 posúdi, a ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý, colný úrad rozhodne o úplnom alebo čiastočnom upustení od zábezpeky do 30 dní odo dňa podania tejto žiadosti a určí lehotu platnosti tohto rozhodnutia, a to najviac na dva roky odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o upustení od zábezpeky. Ak colný úrad rozhodne o neupustení od zábezpeky, novú žiadosť o upustenie od zábezpeky môže žiadateľ podať až po uplynutí jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti tohto rozhodnutia. 

Odôvodnenie : 
60 dňové lehota na posúdenie žiadosti je neprimerane dlhá a z hľadiska daňového subjektu neprimerane zaťažujúca. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na rozsah dokladov, ktoré je potrebné preskúmať za účelom upustenia od zloženia zábezpeky je nutné ponechať na rozhodovací proces 60 dní. Dobu platnosti rozhodnutia o upustení zábezpeky navrhujem ponechať z dôvodu, že uvedený návrh reflektuje na opatrenia prijaté Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach.  	
 	Odsek 14 
Odsek 14 

(14) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) je vlastníkom výrobného zariadenia na výrobu alkoholického nápoja; na účely tohto zákona sa za vlastníctvo výrobného zariadenia považuje i jeho držba na základe zmluvy o kúpe prenajatej veci, 
b) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
d) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
e) aktívne spolupracuje s colným úradom. 

Odsek 14 úprava textu 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(14) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
d) súčet aktív výkazu Súvaha za predchádzajúce daňové obdobie r. 12 netto, r. 48 netto a r. 55 netto predstavuje minimálne štvornásobok priemernej mesačnej daňovej, resp. predpokladanej daňovej povinnosti daňového subjektu za posledných 12 mesiacov. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení navrhujeme sprísniť podmienky daňovej spoľahlivosti, pričom vlastníctvo výrobného zariadenie nepreukazuje v žiadnom prípade stabilnú finančnú situáciu daňového subjektu, pritom zásadnými argumentmi je, že výrobné zariadenie je možné zo dňa na deň predať, nehovoriac, že na výrobnom zariadení v hodnote napr. 300 tisíc € sa dajú vyrobiť liehoviny, kde mesačná spotrebná daň môže dosiahnuť aj 4 milióny €.. Podstatne jednoznačnejšie vyjadrenie finančnej stability daňového subjektu je súčet aktív zo súvahy a to dlhodobý hmotný majetok ako celok, pohľadávky z obchodného styku a finančné účty. Taktiež aplikácia ustanovenia o aktívnej spolupráci s colným úradom je absolútne nepreskúmateľná a subjektívne zneužiteľná, najmä z hľadiska korupčného prostredia. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
 	§ 32 Osobitná úprava - vylúčenie bodu (4) 
§ 32 Osobitná úprava ............. 

(4) Osoba podľa odseku 3 je povinná pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu pre zahraničných zástupcov zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo predaného alkoholického nápoja. Na zloženie zábezpeky na daň sa použije § 16 primerane. 

§ 32 bod (4) - vylúčenie 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Vylúčiť z textu - nevkladať tento bod. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení opäť navrhovateľ zákona pozabudol na otázku daňového skladu - režimu pozastavenia dane a naviac predaja alkoholického nápoja oslobodeného od dane ............ Jedná sa o ustanovenie odseku zákona, ktoré absolútne neopodstatnene zaťažuje finančne daňový subjekt. 
 	Z 	N 	Prevádzkovateľ daňového skladu pre zahraničných zástupcov a prevádzkovateľ tranzitného daňového skladu je taký istý prevádzkovateľ daňového skladu akým je prevádzkovateľ podniku na výrobu alkoholického nápoja a prevádzkovateľ skladu alkoholického nápoja. Z uvedeného vyplýva, že nie je dôvod, aby títo prevádzkovatelia mali upustené automaticky od povinnosti skladania zábezpeky na daň. Jediný rozdiel medzi prevádzkovateľmi tranzitného daňového skladu, daňového skladu pre zahraničných zástupcova a „klasickými“ skladmi je, že títo prevádzkovatelia predávajú alkoholický nápoj len špecifickým odberateľom, ktorí musí byť na základe smernice Rady 200/118/ES oslobodený od spotrebnej dane.  	
 	§ 32 odsek 17 - vylúčenie 
§ 32 odsek 17 - vylúčenie 
Požadované/navrhované znenie: 
text odseku vylúčiť 

Odôvodnenie : 
Odstavec 17, vypustiť zloženie zábezpeky na daň, nakoľko alkoholické nápoje predávané osobám, ktoré požívajú výsady a imunity podľa medzinárodných zmlúv sú oslobodené od spotrebnej dane. 
 	O 	N 	Prevádzkovateľ daňového skladu pre zahraničných zástupcov a prevádzkovateľ tranzitného daňového skladu je taký istý prevádzkovateľ daňového skladu akým je prevádzkovateľ podniku na výrobu alkoholického nápoja a prevádzkovateľ skladu alkoholického nápoja. Z uvedeného vyplýva, že nie je dôvod, aby títo prevádzkovatelia mali upustené automaticky od povinnosti skladania zábezpeky na daň. Jediný rozdiel medzi prevádzkovateľmi tranzitného daňového skladu, daňového skladu pre zahraničných zástupcova a „klasickými“ skladmi je, že títo prevádzkovatelia predávajú alkoholický nápoj len špecifickým odberateľom, ktorí musí byť na základe smernice Rady 200/118/ES oslobodený od spotrebnej dane. 	
 	§ 45 doplniť nový odsek c) 
§ 45 
Meranie a zisťovanie množstva vyrobeného liehu a zisťovanie zásob liehu 

(1) Kontrolným liehovým meradlom sa na účely tohto zákona rozumie 
a) objemové meradlo na lieh, typovo schválené a overené podľa osobitného predpisu,25) 
b) meracia zostava na lieh, určená na meranie pretečeného objemu liehu, ) ktorú možno používať v podniku na výrobu liehu, ktorého výrobná kapacita je 10 000 l/hod. a viac. 

§ 45, doplniť nový odsek c) 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Doplniť nový odsek c) 
c) elektronické meracie sústavy na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie v objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie ako 500 l /hod. liehu 

Odôvodnenie : 
V súčasnosti už existujú aj elektronické meracie sústavy (napr. Coriolis) na meranie pretečeného liehu a jeho vyčíslovanie objemových i hmotnostných jednotkách pre kapacity väčšie od 500 l /hod. liehu (obdoba ako ma Enviral na základe výnimky pre kapacity nad 10.000 l/hod liehu). 
Meranie liehu s vyjadrovaním v hmotnostných jednotkách je v bilancovaní liehu jednoznačne výhodnejšie ako vyjadrovanie v objemových jednotkách. 
 	Z 	N 	Kontrolné liehové meradlá, ktoré možno použiť na zisťovanie vyrobeného množstva liehu sú určené tak, aby boli v súlade s prílohou č. 24 alebo č. 72 vyhlášky ÚNMS SR č. 210/2000 Z. z. Znamená to, že tieto vybrané meradlá musia spĺňať špecifické podmienky nevyhnutné riadne zistenie množstva vyrobeného liehu a tým i na jeho správne zdanenie. Navrhovaný hmotnostný prietokomer, by bolo možné použiť na zisťovanie vyrobeného množstva liehu len v tom prípade, ak by boli splnené všetky špecifické podmienky uvedené v prílohe č. 72. vyhlášky ÚNMS SR č. 210/2000 Z. z. 	
 	§ 45, doplniť nový odsek 9 a 10 a pôvodný odsek (9) prečíslovať na (11)  
§ 45, doplniť nový odsek 9 a 10 a pôvodný odsek (9) prečíslovať na (11) 

Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 
Vložiť nový 9 a 10 odsek 
(9) Na výpočty súvisiace s určovaním koncentrácie liehu vo všetkých produktoch pri zisťovaní množstva dodaného vyskladneného liehu a množstva liehu na zásobách na území SR sú výrobcovia povinní používať počítačový softvér ALKOKALK, ktorého údaje sú rozhodujúce a záväzné pre všetky alkoholometrické výpočty aj zo strany všetkých kompetentných orgánov (colných, finančných, právnych, justičných, obchodných) v Slovenskej republike. 

(10) Pre cezhraničný obchod s liehom mimo daňového územia prijmú MFSR, MPRVSR a UNMSSR potrebné opatrenia pre zosúladenie alkoholometrických výpočtov do termínu nadobudnutia platnosti tohto zákona. 

Odsek (9) prečíslovať na (11) 

Odôvodnenie : 
V súčasnosti po právnej stránke neexistuje žiadna oficiálna pomôcka na výpočty súvisiace so zisťovaním množstva liehu, pričom v praxi sa používajú Alkoholometrické tabuľky alebo elektronická pomôcka Alkokalk. 
Doteraz je táto pomôcka pre potreby Slovenska uplatňovaná/trpená iba na základe oznamu vo Finančnom spravodajcovi MFSR, čo je nepostačujúca legislatívna forma. 
 	Z 	N 	Návrh zákona nemôže zozáväzniť pomôcku slúžiacu pri výpočtoch týkajúcich sa zisťovania množstiev liehu, ktorá nie je príslušným spôsobom verifikovaná a odsúhlasená príslušným metrologickým orgánom. 	
 	§ 49 ods. 2 písm. d) vypustiť časť textu 
§ 49 Pestovateľské pálenie ovocia 

§ 49 ods. 2 písm. d) 
(d) nákres výrobného zariadenia v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie ovocia s vyznačením miest, na ktoré priložil uzávery colný úrad, doklad o úradnom overení kontrolného liehového meradla na meranie vyrobeného množstva liehu a doklad o úradnom overení teplomera na meranie teploty vyrobeného liehu, 

§ 49 ods. 2 písm. d) vypustiť časť textu 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

vypustiť znenie: „a doklad o úradnom overení teplomera na meranie teploty vyrobeného liehu“. 

Odôvodnenie: 
V pestovateľskej pálenici neexistuje osobitný teplomer na meranie teploty vyrobeného destilátu. Používa sa liehomer so zabudovaným teplomerom overený Slovenskou legálnou metrológiou a overovací list resp. jeho kópia sa správcovi dane predkladá pri registrácii. 
 	Z 	N 	Uvedenú požiadavku nemožno vypustiť z dôvodu, že je potrebné aby teplomery slúžiace na meranie teploty vyrobeného liehu boli overené podľa vyhlášky č. 210/2000 Z. z.  	
 	§ 49 ods. 3 písm. b) vypustiť časť textu 
§ 49 ods. 3 písm. b) 
(b) nemá ku dňu podania žiadosti daňové nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, ani osoba, ktorá je ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na daňové nedoplatky, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22) 

§ 49 ods. 3 písm. b) vypustiť časť textu 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Vypustiť slová: „.....ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené.“. 

Odôvodnenie: 
Text ktorý požadujeme vypustiť je zrejme mechanicky aplikovaný z § 19 ibaže bez úvahy o tom, že v tomto prípade sa jedna len o pestovateľské pálenice kde majiteľ zariadenia iba poskytuje službu (nie je vlastníkom ani suroviny, ani produktu a ešte robí službu štátu, tým, že zároveň bez honoráru vyberá dane za vypálený produkt a tieto odvádza štátu. To všetko odhliadnuc od toho, že aj trestné činy, najmä prečiny, sa po 10 rokoch premlčujú. Je preto nezmyslom, aby žiadateľ predkladal správcovi dane, či jeho - nejakým spôsobom personálne, alebo majetkovo prepojené - osoby mali nedoplatky na daniach spätne desať rokov pred podaním žiadosti, pretože je povinnosťou správcu dane vymáhať zistené nedoplatky resp. oznamovať ako trestné činy daňové u fyzických osôb. U právnických osôb sú likvidácie a konkurzné konania, kde je správca dane pri rozvrhu speňaženého majetku prednostne uspokojený. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovení sa upraví tak, aby bolo zrejmé že požiadavka sa týka iba personálne a majetkovo prepojených osôb.  	
 	§ 49 ods. 6 doplniť o nové písmeno c) 
§ 49 ods. 6 doplniť o nové písmeno c) 

Požadované/navrhované znenie: 

ods. 6 doplniť o nové písmeno c), ktoré znie: 

„c) ak sa prevádzkuje liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pre každý daňový režim je celé vyrobené množstvo liehu merané samostatným objemovým meradlom na lieh, nevzťahuje sa na prevádzkovateľa oznamovacia povinnosť ustanovená v § 49 ods. 6 písm. a). “ 

Odôvodnenie: 
Upravuje sa lehota 15 dní v závislosti na daňových režimoch, t.j. ak funguje ako liehovarnícky závod na pestovateľské pálenie ovocia a zároveň ako liehovarnícky závod liehovar na destiláty, pričom každý závod má samostatné kontrolné meradlo a jeho následné zdanenie je podľa osobitného predpisu, nie povinný zmenu režimu nahlasovať správcovi dane, nakoľko je dvoj režim prevádzkovaný za prítomnosti správcu dane, je takáto lehota zbytočná. 
 	O 	N 	Ustanovenia upravujú podmienky na prevádzkovanie liehovarníckeho závodu na pestovateľské pálenie ovocia a nie podmienky na prevádzkovanie daňového skladu, ktorým je liehovar na destiláty, a to bez ohľadu na skutočnosť, že sa výroba liehu uskutočňuje na tom istom technologickom zariadení. Ide však o dva rôzne daňové režimy.  	
 	§ 49 ods. 13 na konci doplniť o ďalšiu vetu 
§ 49 ods. 13 na konci doplniť o ďalšiu vetu 

Požadované/navrhované znenie: 

ods. 13 na konci pripojiť túto vetu: 
„Uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu SR).“ 

Zdôvodnenie: 
Dopĺňa sa znenie odseku, že uvedené sa nevzťahuje na destiláty určené na senzorické a laboratórne hodnotenie pri príležitosti výstav, súťaží usporiadaných záujmovými organizáciami (záhradkári, pestovatelia, výrobcovia, okres, kraj) v technologicky odôvodnenom množstve, pričom je zakázaný ich predaj. Výstavy, súťaže podliehajú oznamovacej povinnosti správcovi dane (prípadne Colnému riaditeľstvu SR). 
 	Z 	N 	Navrhované znenie nebráni, aby sa mohol lieh vyrobený v liehovarníckom závode na pestovateľské pálenie hodnotiť v rámci výstav, súťaží a pod. 	
 	§ 51 – 53 Označovanie, tlač a distribúcia kontrolných známok  
§ 51 – 53 Označovanie, tlač a distribúcia kontrolných známok 

Uvedené znenie navrhovaných ustanovení podľa § 51 - 53 nebolo možné počas celého pripomienkového konania konzultovať so zostavovateľom textu zákona (lebo je utajený) a teda nebolo možné zistiť, aký je vlastne zámer a predstava tvorcu legislatívy o vykonateľnosti ustanovení, vrátane následných finančných dopadov a z toho vyplývajúce vyvolané náklady na strane výrobcov - preto tieto nove ustanovenia považujeme za neakceptovateľné. 

Keď však predkladateľ bude trvať na realizácii postupov navrhnutých v tomto znení (t.j. Kontrolná známka obsahuje identifikačné číslo, ktorým je jedinečné poradové číslo vytvorené z alfanumerických znakov neopakovateľných najmenej po dobu piatich rokov, jedna tlačiareň KZ, distribúcia sa bude realizovať prostredníctvom CÚ a za účasti pracovníka CÚ, nový spôsob evidencie KZ.) potom žiadame o akceptovanie pripomienok, ako sú uvedené nižšie. 

 	O 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania.  	
 	§ 51 Odsek (16) zmena ciselnych udajov 
§ 51 Označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou 

Odsek (16) 
(16) V daňovom voľnom obehu je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 0,86 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. Ak ide o predaj liehu v spotrebiteľskom balení s objemom 0,5 litra a nižším v daňovom voľnom obehu, je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 0,99 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. 

Odsek (16) zmena číselných údajov 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(16) V daňovom voľnom obehu je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 0,90 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. Ak ide o predaj liehu v spotrebiteľskom balení s objemom 0,5 litra a nižším v daňovom voľnom obehu, je bez povolenia colného úradu zakázaný predaj spotrebiteľského balenia a liehu zo spotrebiteľského balenia za cenu nižšiu, ako je súčet dane zodpovedajúcej objemu a objemovej koncentrácii liehu v spotrebiteľskom balení a sumy 1,05 eura na jeden liter liehoviny, zvýšený o daň z pridanej hodnoty vzťahujúcej sa na tento súčet. 

Odôvodnenie: 
Zmena číselných údajov vyplýva z rapídnej zmeny cien vstupných surovín a energií za ostatných 5 rokov. 

 	Z 	N 	Ustanovené sumy považujeme za dostatočné. 	
 	§ 53 , odsek 1 - vypustit druhu vetu 
§ 53 Tlač a distribúcia KZ 

Odsek 1 

(1) Kontrolné známky je oprávnená tlačiť len osoba, s ktorou finančné riaditeľstvo uzatvorilo zmluvu na tlač kontrolných známok (ďalej len "tlačiareň"). Finančné riaditeľstvo vyhlási na účely uzavretia zmluvy na tlač kontrolných známok65) verejnú súťaž podľa Obchodného zákonníka. 

V Odseku 1 vypustiť druhú vetu 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(1) Kontrolné známky je oprávnená tlačiť len osoba, s ktorou finančné riaditeľstvo uzatvorilo zmluvu na tlač kontrolných známok (ďalej len "tlačiareň"). 

Odôvodnenie : 
Ak na základe verejnej súťaže Finančné riaditeľstvo uzatvorí zmluvu len s jedinou tlačiarňou KZ, stane sa táto na obdobie 3 rokov jediným dodávateľom KZ pre všetky daňové subjektov v SR a nebude nútená žiadnou konkurenciou udržiavať ceny za KZ na minimálnej úrovni. V prípade jej výrobných problémov, resp. živelnej udalosti (požiar, povodeň) existencia jediného dodávateľa KZ v SR spôsobí kolaps výroby liehovín v SR. Zároveň takáto podmienka je pre ostatné tlačiarne obmedzením ich podnikateľských záujmov a po období 3 rokov nebude dovtedy nefungujúca tlačiareň schopná splniť konkurenčné podmienky a uchádzať sa o možnosť tlačiť KZ v ďalšom období. 
Je vhodné, aby povolenie na tlač dostal každý subjekt, ktorý splní definované podmienky. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53 
Odsek 2 

(2) Finančné riaditeľstvo môže uzatvoriť zmluvu na tlač kontrolných známok65) len s osobou, ktorá spĺňa tieto podmienky: 
a) má oprávnenie na vykonávanie polygrafickej činnosti, 
b) má na daňovom území technické vybavenie na tlač dokumentov zabezpečených pred sfalšovaním, pozmeňovaním a iným zneužitím, 
c) má zavedený režimový systém výroby, skladovania, manipulácie a evidencie materiálu a výrobkov podľa osobitného predpisu, ..... atd 

V Odseku 2 upraviť a doplniť text 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(2) Finančné riaditeľstvo môže uzatvoriť zmluvu na tlač kontrolných známok65) len s osobou, ktorá spĺňa tieto podmienky: 
a) má oprávnenie na vykonávanie polygrafickej činnosti, 
b) má na daňovom území technické vybavenie na tlač dokumentov zabezpečených pred sfalšovaním, pozmeňovaním a iným zneužitím, 
c) má zavedený režimový systém výroby, skladovania, manipulácie a evidencie materiálu a výrobkov podľa osobitného predpisu, 
..... 
o) splní kvalitatívne požiadavky odberateľov na vyrábané kontrolné známky 

Odôvodnenie : 
Je diskutabilné, či kritériá na výber tlačiarne budú zároveň obhajovať aj záujmy odberateľov, t.j. medzi uvedenými podmienkami nie je uvedená podmienka na dodržanie kvality KZ. Podľa našich skúseností je pri výbere vhodnosti KZ (a teda dodávateľa) nutné brať do úvahy aj technické parametre strojov u odberateľa, ktorými sa KZ aplikujú na SBL. Pre rôzne technologické zariadenia používame KZ od odlišných dodávateľov. Podľa našich skúseností aj kvalita papiera KZ a odolnosť ochranných prvkov na KZ voči vonkajším vplyvom pri skladovaní SBL v našich skladovacích priestoroch a v priestoroch našich odberateľov je rôzna od rôznych dodávateľov. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53 , odsek 8 - upravit text 
Odsek 8 

........Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni poskytne tlačiarni údaje o počte odoberaných kontrolných známok a o odberateľovi kontrolných známok a vydá odberateľovi kontrolných známok objednané kontrolné známky spolu s daňovým dokladom. Ak chce odberateľ kontrolných známok prevziať vyhotovené kontrolné známky v mieste svojho sídla alebo trvalého pobytu, alebo v jeho prevádzkarni, finančné riaditeľstvo zabezpečí odovzdanie kontrolných známok odberateľovi kontrolných známok, a to na náklady odberateľa kontrolných známok. 

V Odseku 8 upraviť text 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

............Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni poskytne tlačiarni údaje o počte odoberaných kontrolných známok a o odberateľovi kontrolných známok a vydá odberateľovi kontrolných známok objednané kontrolné známky spolu s daňovým dokladom. Ak chce odberateľ kontrolných známok prevziať vyhotovené kontrolné známky v mieste svojho sídla alebo trvalého pobytu, alebo v jeho prevádzkarni, finančné riaditeľstvo zabezpečí odovzdanie kontrolných známok odberateľovi kontrolných známok. 

Odôvodnenie : 
Doposiaľ náklady na doručenie KZ hradil a dopravu zabezpečoval dodávateľ. Nie je zaručené, že finančné riaditeľstvo zabezpečí dopravu KZ k odberateľovi za cenovo výhodných podmienok. Doposiaľ pracovník tlačiarne dodal KZ priamo do daňového skladu, kde si zodpovedný pracovník daňového subjektu prevzal balenia KZ. 
Nie je technicky možné pri preberaní KZ, aby odovzdávajúci pracovník odovzdal a preberajúci pracovník prevzal a zodpovedne skontroloval a potvrdil, že prevzal KZ v stanovenom množstve a s určenými jedinečnými identifikačnými alfanumerickými číslami. 
Zdôrazňujeme, že CR SR musí mať hmotnú zodpovednosť za preberanie KZ z tlačiarne a odovzdanie výrobcovi liehu až do úplného spotrebovania danej série kontrolných známok, teda nie je možné prenášanie zodpovednosti na výrobcu liehu za prípadné dodatočné nezrovnalosti v počte, číslovaní a kvalite KZ vzhľadom na nemožnosť priamej fyzickej kontroly daného množstva kontrolných známok. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53, odsek (10) - doplnit slova 
Odsek 10 
(10) Ak odberateľ kontrolných známok zistí, že prevzaté kontrolné známky nespĺňajú náležitosti v súlade s týmto zákonom alebo všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným podľa § 51 ods. 10, predloží kontrolné známky zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni, ktorý ich odovzdá tlačiarni. Kontrolné známky, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala, zničí finančné riaditeľstvo alebo ním poverený colný úrad na náklady tlačiarne. Tlačiareň je povinná nahradiť odberateľovi kontrolných známok reklamované množstvo kontrolných známok, a to prostredníctvom zamestnanca finančného riaditeľstva v tlačiarni. 

V Odseku 10 doplniť text za slová § 51 ods. 10 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

....... § 51 ods. 10, .... kvalitatívne alebo kvantitatívne požiadavky odberateľa, predloží nevyhovujúce kontrolné známky .... 

Odôvodnenie : 
Pojednáva len o prípade, že KZ nespĺňa náležitosti v súlade s týmto zákonom ale nie je uvedená možnosť a stanovený postup v prípade, že pri kontrole zistíme, že v dodávke chýba určité množstvo KZ. Je nemožné stanoviť v dodávke napr. milión kusov KZ, ktoré konkrétne KZ určitého identifikačného čísla chýbajú. V návrhu tiež nie je uvedená možnosť reklamácie z iných ako zákonom stanovených dôvodov (napr. nekvalita). 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53 , odsek 15 - doplnit text 
Odsek 15 
(15) Odberateľ kontrolných známok odovzdá colnému úradu poškodené kontrolné známky alebo z iného dôvodu nepoužiteľné kontrolné známky s výnimkou kontrolných známok nenávratne zničených v technologickom zariadení slúžiacom na nalepenie kontrolných známok na spotrebiteľské balenie. Colný úrad takéto kontrolné známky zničí na náklady odberateľa kontrolných známok a o ich zničení vyhotoví zápisnicu (protokol o zničení) v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok. 

V Odseku 15 doplniť text 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(15) Odberateľ kontrolných známok odovzdá colnému úradu poškodené kontrolné známky alebo z iného dôvodu nepoužiteľné kontrolné známky s výnimkou kontrolných známok nenávratne zničených v technologickom zariadení slúžiacom na nalepenie kontrolných známok na spotrebiteľské balenie. Colný úrad takéto kontrolné známky zničí na náklady odberateľa kontrolných známok a o ich zničení vyhotoví zápisnicu (protokol o zničení) v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok. V prípade zistenia, že počas výroby bola kontrolná známka nenávratne zničená, oznámi odberateľ colnému úradu interval identifikačných čísel kontrolných známok, medzi ktorými boli kontrolné známky nenávratne zničené. 

Odôvodnenie : 
Pôvodné znenie nerieši identifikáciu KZ nenávratne zničenej pri aplikácii na SBL. Nie je možné zistiť ktorá KZ s konkrétnym identifikačným číslom bola nenávratne zničená v strojnotechnologickom zariadení.. V prípade takejto udalosti by bolo nutné na konci pracovnej zmeny, kedy sa uzatvárajú počty a evidencie výroby SBL, celú produkciu v uvedenom období otvoriť (= poškodiť obalový materiál) a napr. 30 tisíc kusov SBL prekontrolovať a zistiť predpokladané označenie chýbajúcej KZ. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 53, odsek 17 - zmena lehoty 
Odsek 17 

(17) Ak odberateľ kontrolnej známky prevzal kontrolné známky podľa odseku 8 a tieto kontrolné známky nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v lehote desiatich mesiacov odo dňa ich prevzatia, je povinný požiadať colný úrad o ich zničenie do 30 dní odo dňa uplynutia lehoty. Pri zničení kontrolných známok sa uplatní postup podľa odseku 15, ak sa colný úrad nedohodne s odberateľom kontrolných známok inak. Colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň podľa § 52 ods. 1 písm. b). 

V Odseku 17 úprava textu –zmena lehoty z 10 na 24 mesiacov 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(17) Ak odberateľ kontrolnej známky prevzal kontrolné známky podľa odseku 8 a tieto kontrolné známky nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v lehote dvadsiatich štyroch (24) mesiacov odo dňa ich prevzatia, je povinný požiadať colný úrad o ich zničenie do 30 dní odo dňa uplynutia lehoty. Pri zničení kontrolných známok sa uplatní postup podľa odseku 15, ak sa colný úrad nedohodne s odberateľom kontrolných známok inak. Colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň podľa § 52 ods. 1 písm. b). 
Odôvodnenie : 
Pôvodne určená lehota 10 mesiacov je príliš krátka a jej aplikácia by viedla k nehospodárnosti a zbytočnému plytvaniu i administrovaniu 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia upravujúce systém tlače a distribúcie kontrolných známok sú upravené v zmysle pripomienok predložených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
 	§ 54 , Odsek 18 - zámena formulacie 
§ 54 predaj SBL v daňovom VO 

Odsek 18 
Čiarový kód EAN spotrebiteľského balenia obsahuje najmä krajinu pôvodu liehu, údaje o výrobcovi liehu, obchodný názov spotrebiteľského balenia, objem spotrebiteľského balenia a objemovú koncentráciu liehu v spotrebiteľskom balení. Ak spotrebiteľské balenie nemá pridelený čiarový kód EAN, alebo ak čiarový kód EAN neobsahuje požadované údaje podľa prvej vety, údaje podľa odseku 7 písm. b) a odsekov 15 až 17 sa uvádzajú v členení podľa krajiny pôvodu, obchodného názvu spotrebiteľského balenia, objemu spotrebiteľského balenia a objemovej 

V Odseku 18 zameniť pôvodnú formuláciu novou 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Odsek 18 
Podľa čiarového kódu EAN je možné každému SBL jednoznačne priradiť krajinu pôvodu, subjekt, ktorý uviedol SBL na trh, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Číselné označenie čiarového kódu EAN je jedinečné pre každé SBL a každý subjekt, ktorý uvádza SBL do voľného obehu je povinný uviesť a doplniť údaje o SBL do databázy colnej správy v členení podľa obchodného názvu SBL, objemu spotrebiteľského balenia a objemovej koncentrácie liehu v spotrebiteľskom balení. Číslo EAN sa používa v evidenciách podľa odseku 7 písmeno b) a odsekov 15 až 17. 

Odôvodnenie : 
Uvedené tvrdenia o čiarovom kóde EAN sú nepravdivé. Žiaden čiarový kód EAN neobsahuje krajinu pôvodu liehu, údaje o výrobcovi liehu, obchodný názov SBL, objem SBL a objemovú koncentráciu liehu v SBL. Takže vlastne platí len druhá časť výroku, že „čiarový kód EAN neobsahuje požadované údaje podľa prvej vety....“ 
Čiarový kód EAN je grafické znázornenie jedinečného čísla. Tomuto konkrétnemu komplexnému číslu je v databáze priradený: 
a) údaj o krajine (= číselný kód krajiny), v ktorej bolo produktu číslo EAN pridelené (nie je zákonité, že je to zároveň krajina výrobcu a vôbec to nemusí byť krajina pôvodu liehu) 
b) údaj o subjekte, ktorý do svojej databázy zaviedol príslušný produkt (nie je zákonité, že je to výrobca SBL, môže to byť aj distribútor napr. bežne uvádzajú na produkty svoje čísla aj obchodné siete) 
c) číselné označenie produktu, ktorý je v databáze subjektu podľa bodu b) jednoznačne determinovaný svojim obchodným názvom, množstvom (= objem u SBL), objemovou koncentráciou liehu v SBL. 
 	Z 	A 	 	
 	§ 55 , vlozit nový odsek 4 
§ 55 Ničenie liehu 

Vložiť nový Odsek 4 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(4) Lieh odobratý ako vzorka podľa § 69, ods.3, písm. f) možno po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto úradne zničiť za prítomnosti správcu dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 

Odôvodnenie: 
Nie je potrebné neobmedzené skladovanie vzoriek, ktorých účel dávno pominul 
 	Z 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť. 	
 	§ 56 , zrusenie odseku 4 
§ 56 Osobitná úprava vedenia evidencií na lieh 

Odsek 4 
Osoba podľa odseku 1 je povinná na základe rozhodnutia colného úradu viest aj inú evidenciu potrebnú na správne určenie dane 

Odsek 4 zrušiť celý bez náhrady 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

Odsek 4 zrušiť celý bez náhrady 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie uvedené v odseku 4 je možno zneužiť na bezdôvodné šikanovanie a perzekúciu subjektu zo strany colného úradu. Zákon má dostatočný priestor na to, aby presne špecifikoval všetky potrebné evidencie súvisiace so správnym určením dane. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že v odôvodnených prípadoch je potrebné, aby mal správca dane možnosť nariadiť i iné vedenie evidencie, a to najmä u subjektov, ktoré sa môžu z pohľadu analýzy rizika javiť ako problematické. 	
 	§ 69 , ods. (3), pism f)- doplnit text 
§ 69 Daňový dozor a daňová kontrola 

Ods. 3, pism. f) 
(3) bezodplatne odoberať vzorky v prípadoch podľa písmen a) až e) v technologicky odôvodnenom množstve; spôsob odoberania vzoriek ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 72 ods. 4, 

Ods. 3, pism. f) doplniť text 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(3) bezodplatne odoberať vzorky v prípadoch podľa písmen a) až e) v technologicky odôvodnenom množstve; spôsob odoberania vzoriek ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 72 ods. 4, a takto odobraté vzorky po uplynutí respiračnej doby v trvaní 1 kalendárneho roku na základe žiadosti subjektu, ktorý vzorky vlastni a skladuje tieto prijať do skladu liehu v pozastavení dane o čom správca dane vyhotoví úradný záznam v dvoch exemplároch – jeden pre správcu dane a druhy pre subjekt ktorý o zničenie požiadal. 

Odôvodnenie: 
Lieh, ktorý obsahujú odobraté vzorky je zužitkovateľný a nemá zmysel ho ničiť. V prípade zničenia vzniká subjektu zbytočná hospodárska škoda, ktorá sa násobí ešte pri predpísanom environmentálnom a bezpečnom spôsobe zničenia. 

 	O 	N 	Návrh je v rozpore so smernicou 92/83/EHS, na základe ktorej je možné odoberať vzorky alkoholického nápoja oslobodené od spotrebnej dane. Sú predmetom rozborov a analýz autorizovaných osôb a nie je možné ich vrátiť. 	
 	§ 73 v odsekoch 3 a 4 upraviť text a pridať odseky 5 a 6  
§ 73 prechodné ustanovenia k úpravám týkajúcich sa AN, ktorým je lieh 

(1) Označovať spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné najneskôr do 31. januára 2013. 
(2) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné uvádzať do daňového voľného obehu najneskôr do 31. marca 2013. 
(3) Odberateľ kontrolných známok, ktorý odobral kontrolné známky vyhotovené podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012, vykoná s colným úradom zúčtovanie odberu a použitia týchto kontrolných známok do 30. apríla 2013. Nepoužité kontrolné známky zničí odberateľ kontrolných známok pod dozorom colného úradu do piatich dní od dátumu zúčtovania kontrolných známok. Zúčtovanie kontrolných známok sa vykoná podľa predpisu účinného do 31. decembra 2012. Colný úrad o zničení kontrolných známok vyhotoví zápisnicu. 
(4) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 31. decembra 2013. Po tomto dátume bude takto označené spotrebiteľské balenie považované za neoznačené. 

V § 73 v odsekoch 3 a 4 upraviť text a pridať odseky 5 a 6 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(3) Označovať spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné najneskôr do 30. júna 2013. 
(4) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 je možné uvádzať do daňového voľného obehu najneskôr do 30. septembra 2013. Na základe žiadosti odberateľa kontrolných známok a prevádzkovateľa daňového skladu je možné v tomto období pod dohľadom pracovníkov colného úradu odstrániť pôvodné kontrolné známky a uskladnené SBL označiť kontrolnými známkami v zmysle znenia účinného od 1.1.2013. 

(5) Odberateľ kontrolných známok, ktorý odobral kontrolné známky vyhotovené podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012, vykoná s colným úradom zúčtovanie odberu a použitia týchto kontrolných známok k 30. septembru 2013 a zúčtovanie predloží colnému úradu do 25.októbra 2013. Nepoužité kontrolné známky zničí odberateľ kontrolných známok pod dozorom colného úradu do piatich dní od dátumu zúčtovania kontrolných známok. Zúčtovanie kontrolných známok sa vykoná podľa predpisu účinného do 31. decembra 2012. Colný úrad o zničení kontrolných známok vyhotoví zápisnicu. 

(6) Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 30. júna 2014. Po tomto dátume bude takto označené spotrebiteľské balenie považované za neoznačené. 

Odôvodnenie : 

Doba možnosti používať pôvodné KZ a zároveň nové KZ je veľmi krátka (1 mesiac). V priebehu tohto mesiaca sa musí minúť zostatok zásob pôvodných KZ a zároveň sa musí subjekt naskladniť novými KZ (vrátane zabehnutia elektronického systému objednávania KZ, dodania, prevzatia a začatia evidencie KZ podľa nových pravidiel u všetkých odberateľov kontrolných známok). Od súčasnosti až do konca možnosti používania pôvodných KZ je 19 mesiacov. Pretože doposiaľ platila zásada minimálneho odberu KZ od dodávateľa v množstve 10 500 ks bez výrazného cenového dopadu, máme t.č. na zásobách niektoré druhy KZ aj v množstvách, ktoré postačujú na obdobie 40, 50 až 70 mesiacov. Všetky tieto KZ budeme nútení likvidovať bez finančnej náhrady. Taktiež ďalšie nadväzujúce termíny prechodných období sú neprimerane krátke. 
 	Z 	A 	 	
 	§ 76 - upravit text v bode 1 
§ 76 Spoločné prechodné ustanovenia 

(1) Prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý má zloženú zábezpeku na daň podľa § 18 zákona č. 104/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012, § 24 zákona č. 105/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012 alebo § 19 zákona č. 107/2004 Z. z. účinného do 31. marca 2012, je povinný do 31. marca 2012 zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na 
a) množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prepraviť v pozastavení dane vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa § 40 ods. 1, § 60 ods. 1 alebo § 65 za zdaňovacie obdobie; minimálna zábezpeka na daň na prepravu alkoholického nápoja v pozastavení dane musí byť zložená vo výške dane pripadajúcej na množstvo alkoholického nápoja, na ktoré prevádzkovateľ daňového skladu začal prepravu za zdaňovacie obdobie v pozastavení dane alebo oslobodené od dane podľa § 40 ods. 1, § 60 ods. 1 alebo § 65, 
b) priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu vyrobil odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu, najviac však za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov; ak je zábezpeka na daň zložená podľa písmena a) nižšia ako zábezpeka na daň, ktorá má byť zložená podľa tohto písmena, musí byť doplnená o rozdiel medzi daňou pripadajúcou na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu vyrobil odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu, najviac však za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov a zábezpekou na daň zloženou podľa písmena a), 
c) priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu prijal odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu, najviac však za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov; ak je zábezpeka na daň zložená podľa písmen a) a b) nižšia ako zábezpeka na daň, ktorá má byť zložená podľa tohto písmena, musí byť doplnená o rozdiel medzi daňou pripadajúcou na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu prijal odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu, najviac však za obdobie 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov a zábezpekou na daň zloženou podľa písmen a) a b). 

V § 76 upraviť text v bode (1) 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(1) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uviedla do daňového voľného obehu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Ak nie je možné zábezpeku na daň takto určiť, žiadateľ zloží zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na predpokladané priemerné mesačné množstvo liehu, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku. 

Odôvodnenie : 
Predkladateľ pri novele zrejme opomenul otázku podstaty daňového skladu a pozastavenia dane. Lieh skladovaný v pozastavení dane podlieha spotrebnej dani jeho uvoľnením do voľného obehu (vyskladnením) z daňového skladu. Nie je mysliteľné aby správca dane mal zloženú zábezpeku na daň, ktorá ešte ani nevznikla ......... Jedná sa o pripomienku zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa spôsobu výpočtu zábezpeky na daň sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania. Lehoty na zloženie zábezpeky na daň a na upustenie od zloženia zábezpeky na daň sú predĺžené.  	
 	§ 76 - upravit text v bode (4)  
Bod (4) 
Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý 
a) je vlastníkom technologického zariadenia na výrobu alkoholického nápoja; na účely tohto zákona sa za vlastníctvo technologického zariadenia považuje i jeho držba na základe zmluvy o kúpe prenajatej veci, 
b) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, 
d) aktívne spolupracuje s colným úradom. 

V § 76 upraviť text v bode (4) 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(4) Na účely tohto zákona sa za daňovo spoľahlivého považuje žiadateľ o upustenie od zábezpeky, ktorý 
a) vykazuje stabilnú finančnú situáciu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
c) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
d) súčet aktív výkazu Súvaha za predchádzajúce daňové obdobie r. 12 netto, r. 48 netto a r. 55 netto predstavuje minimálne štvornásobok priemernej mesačnej daňovej, resp. predpokladanej daňovej povinnosti daňového subjektu za posledných 12 mesiacov. 

Odôvodnenie : 
V navrhovanom znení navrhujeme sprísniť podmienky daňovej spoľahlivosti, pričom vlastníctvo výrobného zariadenie nepreukazuje v žiadnom prípade stabilnú finančnú situáciu daňového subjektu, pritom zásadnými argumentmi je, že výrobné zariadenie je možné zo dňa na deň predať, nehovoriac, že na výrobnom zariadení v hodnote napr. 300 tisíc € sa dajú vyrobiť liehoviny, kde mesačná spotrebná daň môže dosiahnuť aj 4 milióny €.. Podstatne jednoznačnejšie vyjadrenie finančnej stability daňového subjektu je súčet aktív zo súvahy a to dlhodobý hmotný majetok ako celok, pohľadávky z obchodného styku a finančné účty. Taktiež aplikácia ustanovenia o aktívnej spolupráci s colným úradom je absolútne nepreskúmateľná a subjektívne zneužiteľná, najmä z hľadiska korupčného prostredia. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa spôsobu výpočtu zábezpeky na daň sú upravené v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania.  	
 	§ 76 - upravit text v bode (8) 
Bod (8) 
(8) Ak konanie o žiadosti predloženej podľa odseku 2 nebolo do 31. marca 2012 právoplatne ukončené, žiadateľ podľa odseku 2 je povinný zložiť zábezpeku na daň podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012. 

V § 76 upraviť text v bode (8) 
Požadované/navrhované znenie ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA: 

(8) Ak konanie o žiadosti predloženej podľa odseku 2 nebolo do 31. marca 2012 právoplatne ukončené z dôvodu pochybenia žiadateľa, žiadateľ podľa odseku 2 je povinný zložiť zábezpeku na daň podľa § 16 predpisu účinného od 1. apríla 2012. 

Odôvodnenie : 
Je potrebné presne definovať zodpovednosť daňového subjektu, resp. správcu dane. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie je v princípe totožné so znením uvedeným v návrhu zákona. Prípadné pochybenie správcu dane nemá na zloženie zábezpeky na daň vplyv. 	
ZOCR SR 	1. § 9 ods. 4 písm. c) a d) - užívateľský podnik (zaradenie do evidencie, odberný preukaz) § 15 ods. 4 písm. . c) a d), - prevádzkovateľ daňového skladu (registrácia a povolenie) § 19 ods. 4 písm. c) a d), - oprávnený príje 
1. § 9 ods. 4 písm. c) a d) - užívateľský podnik (zaradenie do evidencie, odberný preukaz) 
§ 15 ods. 4 písm. . c) a d), - prevádzkovateľ daňového skladu (registrácia a povolenie) 
§ 19 ods. 4 písm. c) a d), - oprávnený príjemca (registrácia a povolenie) 
§ 20 ods. 4 písm. c) a d) - registrovaný odosielateľ (registrácia a povolenie) 
§ 49 ods. 3 písm. a) a b), - závod na pestovateľské pálenie ovocia (registrácia) 
§ 52 ods. 3 písm. b) a c) - dovozca spotrebiteľského balenia liehu (zaradenie do evidencie) 
Znenie: 
Žiadateľ musí spĺňať tieto podmienky: 
(x) nemá nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, 
(y) nemá ku dňu podania žiadosti daňové nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, ani osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na daňové nedoplatky, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22), 
Návrh: 
- znenie prvého písmena (x) v jednotlivých paragrafoch nechať nezmenené 
„(x) nemá nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu“ 
- znenie druhého písmena (y) v jednotlivých paragrafoch zmeniť, tak, aby sa preukazovala neexistencia 
daňových nedoplatkov len na príslušnej spotrebnej dani, a len u osôb, ktoré sú personálne prepojené 
alebo majetkovo prepojené so žiadateľom. 
„(y) ku dňu podania žiadosti nemá nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja osoba, ktorá je 
personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená 
alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla 
a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu 
desiatich rokov pred dňom podania žiadosti nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré neboli do 
zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré boli 
postúpené na tretiu 
osobu podľa osobitných predpisov,22),“. 
Odôvodnenie: 
1/ duplicita v preukazovaní nedoplatkov zo strany žiadateľa - v dvoch písmenách jedného ustanovenia 
2/ široký rozsah daňových nedoplatkov; bez konkretizácie dane, ktorej sa nedoplatok týka, sú navrhované znenia zbytočne prísne a obmedzujúce a priečia sa nastavenej podstate predmetného ustanovenia 
V súčasnosti platné zákony o spotrebných daniach požadujú, aby colný úrad ani daňový úrad nemal ku dňu podania žiadosti voči osobám personálne prepojeným alebo majetkovo prepojeným so žiadateľom pohľadávky po lehote splatnosti na konkrétnej spotrebnej dani, ktorej sa daňové konanie týka. 
V zmysle ustanovenia § 1a písm. f) zákona č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a v zmysle ustanovenia § 2 písm. f) zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok), daňovým nedoplatkom je dlžná suma dane po lehote splatnosti dane, pričom daňou je daň podľa osobitných predpisov (napr. spotrebné dane, DPH, daň z príjmov PO a FO) vrátane úroku z omeškania, úroku a pokuty podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov a miestny poplatok za komunálne odpady a drobné stavebné odpady podľa osobitného predpisu. To znamená, že žiadateľ by mal niesť zodpovednosť za personálne prepojené a majetkovo prepojené osoby so žiadateľom v tom zmysle, že by zodpovedal za to, aby tieto osoby ŽIADNE NEDOPLATKY NA ŽIADNYCH DANIACH (všetky spotrebné dane, DPH, daň z príjmov PO a FO), dokonca ani na miestnych daniach (daň z nehnuteľnosti) a ani nedoplatky na miestnych poplatkoch za komunálne odpady a drobné stavebné odpady. 
Sme presvedčení, že nebolo zámerom tvorcu zákona uvedeným spôsobom riešiť daňovú spoľahlivosť iných osôb cez žiadateľa v takomto rozsahu ako aj preniesť zodpovednosť za nezodpovedné konanie v oblasti všetkých daňových nedoplatkov personálne prepojenej „blízkej osoby“ na žiadateľa. 
 	Z 	N 	Skúmajú sa daňové nedoplatky na jednotlivých daniach a nie pri celku ako alkoholických nápojov. 

V zmysle zavedenej legislatívnej skratky v návrhu zákona sa pod pojmom „daň“ rozumie spotrebná daň. 
 	
ZOCR SR 	K § 6 ods. 4, 5 a 6:  
K § 6 ods. 4, 5 a 6: 
Návrh: 
Nové – preformulované znenie odsekov 4, 5 a 6: 

Alternatíva 1 

(4) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je víno, sa na hl: 
a) tichého vína ustanovuje vo výške 25% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
b) šumivého vína ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
c) šumivého vína s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom víne s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu (8,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,085, 
d) tichého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj) a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
e) šumivého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125. 
(5) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je medziprodukt, sa na hl ustanovuje vo výške 60 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v medziprodukte (13% obj.) a vypočíta sa ako súčin 60% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,13. 
(6) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo, sa na hl ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj.) a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 100 000 hektolitrov, je vo výške 7,1 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj) a vypočíta sa ako súčin 7,1 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
c) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je viac ako 100 000 hl najviac však 200 000 hl, je vo výške 8,6 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj.) a vypočíta sa ako súčin 8,6 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042. 

Alternatíva 2 

(4) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je víno, sa na hl: 
a) tichého vína ustanovuje vo výške 25% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
b) šumivého vína ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
c) šumivého vína s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v takomto šumivom víne (8,5% obj) a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,085, 
d) tichého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
e) šumivého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125. 
(5) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je medziprodukt, sa na hl ustanovuje vo výške 60 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (13% obj.) a vypočíta sa ako súčin 60% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,13. 

(6) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo, sa na hl ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2%) a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 100 000 hektolitrov, je vo výške 7,1 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.) / a vypočíta sa ako súčin 7,1 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
c) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je viac ako 100 000 hl najviac však 200 000 hl, je vo výške 8,6 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.) a vypočíta sa ako súčin 8,6 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042. 

Alternatíva. 3 

(4) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je víno, sa na hl: 
a) tichého vína ustanovuje vo výške 25% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
b) šumivého vína ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
c) šumivého vína s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v takomto šumivom víne (8,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,085. 
d) tichého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
e) šumivého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125. 
(5) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je medziprodukt, sa na hl ustanovuje vo výške 60 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (13% obj.), a vypočíta sa ako súčin 60% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,13. 
(6) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo, sa na hl ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v pive(4,2%), a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 100 000 hektolitrov, je vo výške 7,1 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.), a vypočíta sa ako súčin 7,1 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042 
c) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je viac ako 100 000 hl najviac však 200 000 hl, je vo výške 8,6 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (4,2% obj.), a vypočíta sa ako súčin 8,6 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042. 
Odôvodnenie: 
Ako vyplýva z predkladacej správy a z osobitnej časti dôvodovej správy k § 6 jedným z hlavných dôvodov vypracovania predkladaného Návrhu zákona bola potreba súhrnného riešenia problematiky zdaňovania alkoholických nápojov, konkrétne aj ustanovenie jednotnej – základnej sadzby spotrebnej dane na alkoholický nápoj vo výške 1 080 eur a sadzieb dane pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov ustanovených percentuálnym podielom zo základnej sadzby dane a zohľadňujúcich percento objemu skutočného obsahu alkoholu v konečnom výrobku tak, aby sa v prípade akejkoľvek zmeny základnej sadzby dane vždy rovnakým pomerom upravila aj sadzba dane každého druhu alkoholického nápoja. 
Zo znenia predmetných ustanovení uvedených v Návrhu zákona nie je zrejmé, že výpočet je vztiahnutý na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v jednotlivých druhoch alkoholických nápojov a formulácia ako sadzby dane, tak aj jej výpočtu je nesprávna, nejasná a nezrozumiteľná. 
Zastávame názor, že v prípade opisu výpočtu musí byť postup formulovaný matematicky správne, a to nie je. Naviac definície sadzby dane pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov matematicky ani logicky nekorešpondovali s popisom výpočtu sadzby dane. Nedáva zmysel, prečo by mala byť sadzba dane ustanovená – definovaná ako konkrétne % zo základnej sadzby dane tak, ako je to formulované v prvej časti vety o sadzbe dane, zrazu vypočítaná ako súčin konkrétneho % zo základnej sadzby dane a koeficientu, o ktorom nikto nič nevie, naviac zložito a gramaticky nesprávne zadaného – „a koeficientu 12,5% delený 100“. 
 	Z 	A 	Znenie § 6 bude legislatívne upravené a zjednodušené. 	
ZOCR SR 	K § 9 ods. 2 písm. a):  
K § 9 ods. 2 písm. a): 
Návrh: 
Nezavádzať, resp. odstrániť legislatívnu skratku „žiadateľ“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívna skratka „žiadateľ“, tak ako je definovaná – zavedená v § 9 ods. 2 písm. a) by sa mala uplatňovať v znení celého Návrhu zákona, čo nie je možné, lebo tak, ako je definovaná predstavuje len osobu, ktorá chce byť užívateľským podnikom na daňovom území a chce odoberať alkoholický nápoj oslobodený od dane podľa § 40 ods. 1, § 60 ods. 1 alebo § 65. 
Keďže pojem „žiadateľ“ sa v Návrhu zákona vyskytuje viackrát ale vždy v inej súvislosti, teda nie len ako osoba, ktorá chce byť užívateľským podnikom na daňovom území ale napr.: aj v súvislosti so získaním iného štatútu, s podaním žiadosti o získanie povolenia, o zaradenie do evidencie ale aj v súvislosti s upustením od zloženia zábezpeky, ... navrhujeme vypustiť predmetnú legislatívnu skratku. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 16: 
K § 16: 
Návrh: 

1. alternatíva: 
Nahradiť ustanovenia § 16 novým znením: 

„§ 16 
Zábezpeka na daň 

(1) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku, vrátane alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu na účely oslobodené od dane. 

(2) Povinnosť zloženia zábezpeky na daň sa nevzťahuje na alkoholický nápoj, ktorým je lieh osobitného určenia, ktorého vlastníkom je štát.31) 

(3) Žiadateľ je povinný zložiť zábezpeku na daň za všetky daňové sklady, ktoré chce prevádzkovať; tým nie sú dotknuté ustanovenia § 17 a 18. 

(4) Ak colný úrad povolenie na prevádzkovanie daňového skladu nevydá, bezodkladne vráti žiadateľovi zloženú zábezpeku na daň. 

(5) Zložením zábezpeky na daň sa rozumie 
a) vklad peňažných prostriedkov na účet colného úradu, pričom colnému úradu nevzniká povinnosť vyplatiť žiadateľovi úrok, 
b) banková záruka35) vystavená v prospech colného úradu; bankovú záruku colný úrad neprijme, ak záručná listina obsahuje výhrady banky. 

(6) Prevádzkovateľ daňového skladu 
a) je povinný upraviť zloženú zábezpeku na daň, ak sa zmenili podmienky, z ktorých sa vychádzalo pri jej určení, a to 
1. zvýšiť zloženú zábezpeku na daň, ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac je vyššia o 20 % ako zložená zábezpeka na daň, a to najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu dane nad zloženou zábezpekou na daň, 
2. doplniť zábezpeku na daň o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane a pohľadávok týkajúcich sa dane, a to do desiatich dní odo dňa oznámenia podľa odseku 7, 
b) môže písomne požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku o zníženie zloženej zábezpeky na daň, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20 % než daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac za predpokladu, že tento stav trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace; colný úrad vráti príslušný rozdiel do 15 dní odo dňa podania žiadosti. 

(7) Ak daň nie je zaplatená v lehote splatnosti ustanovenej týmto zákonom, colný úrad použije zábezpeku na daň na úhradu dane a pohľadávok týkajúcich sa dane, o čom písomne upovedomí daňového dlžníka. 

(8) Ak je žiadateľom o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu podnik na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok a nie je ohrozená vymožiteľnosť dane alebo vybratie dane, colný úrad na základe žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň upustí od povinnosti zložiť zábezpeku na daň 
a) úplne, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 24 kalendárnych mesiacov po sebe nasledujúcich pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže podať žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok, 
b) čiastočne vo výške 50 %, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 12 kalendárnych mesiacov po sebe nasledujúcich pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže podať žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok. 

x) § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. 

(9) Colný úrad písomne vyzve prevádzkovateľa daňového skladu, u ktorého čiastočne alebo úplne upustil od zloženia zábezpeky na daň podľa odseku 8, aby zábezpeku na daň zložil alebo ju doplnil v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní a dlhšia ako 30 dní, ak zistil, že prevádzkovateľ daňového skladu má nedoplatky 
1. voči colnému úradu alebo daňovému úradu viac ako päť dní, 
2. na povinných odvodoch poistného podľa osobitných predpisov23) 

(10) Ak colný úrad určil lehotu na zloženie zábezpeky na daň alebo doplnenie zábezpeky na daň, prevádzkovateľ daňového skladu je povinný zložiť zábezpeku na daň alebo doplniť zábezpeku na daň v tejto lehote. 

(11) Na podanie ďalšej žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň začne odo dňa splnenia povinnosti podľa odseku 10 opätovne plynúť lehota podľa odseku 8. 

(12) Za daňovo spoľahlivého sa na účely tohto zákona považuje právnická alebo fyzická osoba, ak 
a) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja.“ 

Odôvodnenie: 
Nevhodná konštrukcia navrhovaného znenia § 16 odsekov 2 a 3 spôsobuje nejasnosť a neurčitosť týchto ustanovení. Navrhované znenie je konštruované tak, akoby prevádzkovateľ daňového skladu mal povinnosť zložiť zábezpeku vo výške dane, pripadajúcej na súčet 

množstva alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prepraviť v pozastavení dane vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa § 40 ods. 1, 60 ods. 1 alebo § 65 za zdaňovacie obdobie 
a 
priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu vyrobil odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu 
a 
priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja, ktoré prevádzkovateľ daňového skladu prijal odo dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia na prevádzkovanie daňového skladu. 

Predpokladáme však, že takáto kumulácia zábezpeky nie je úmyslom predkladateľa. Zabezpečenie vyrobeného a skladovaného predmetu dane by bolo popretím základného princípu inštitútu daňového skladu a pozastavenia dane. Sám predkladateľ v dôvodovej správe k Návrhu uvádza, že cieľom daňového režimu pozastavenia dane je, „aby v odôvodnených prípadoch, t.j. počas výroby a dlhodobého skladovania väčších objemov predmetu dane nebol predmet dane zaťažený spotrebnou daňou a neefektívne neviazal veľké objemy finančných prostriedkov. Súčasne sa uplatnením tohto daňového režimu napĺňa aj podstata princípu voľného pohybu tovarov v rámci spoločenstva.“ 

Na základe viacročných skúseností musíme konštatovať, že správcovia dane pri aplikácii jednotlivých ustanovení zákona používajú zásadne prísne gramatický výklad, bez ohľadu na zmysel zákona a úmysel zákonodarcu. Dovoľujeme, si preto vysloviť obavu, že v prípade, ak ostane navrhované znenie § 16 ods. 2 a 3 nezmenené, správcovia dane budú požadovať, aby prevádzkovateľ daňového skladu skladal tri rôzne zábezpeky resp. aby zložená zábezpeka bola tvorená ich súčtom. 

Naviac ustanovenie § 16 ods. 7 Návrhu zákona svojím znením nekorešponduje s ustanovením § 16 ods. 2 a 3 Návrhu zákona a preto je nevykonateľné a zmätočné. Korešponduje s ustanovením § 24 ods. 1 zákona č. 105/2004 Z. z., teda so „starou“ úpravou založenou na inom princípe skladania zábezpeky na daň. 

Ďalej považujeme zavedenie doby platnosti rozhodnutia o upustení od zábezpeky vydaného v zmysle ustanovenia § 16 ods. 13 Návrhu zákona za neodôvodnené a neprimerane zaťažujúce, lebo v prípade, že žiadateľ prestane spĺňať podmienky, po splnení ktorých mu bolo upustené od zábezpeky, správca dane žiadateľa na základe § 16 ods. 17 Návrhu zákona vyzve, aby zábezpeku na daň zložil alebo ju doplnil v určenej lehote. 

Podmienky stanovené v ustanoveniach § 16 ods. 14 písm. b) a e) a ods. 17 písm. b) Návrhu zákona sú nejasné, neurčité a nespĺňajú požiadavku predvídateľnosti konania orgánov verejnej moci, čím narúšajú princíp právnej istoty, vyjadrený v čl. 1 ods. 1 Ústavy SR, z dôvodu možnosti rôznorodého a účelového výkladu zákona. „Použitie jednoznačného jazyka a zrozumiteľnosť právnych noriem významne znižuje nebezpečenstvo ich svojvoľného uplatnenia výkonnou mocou“ (PL. ÚS 15/98). 
Použité pojmy „stabilná finančná situácia“, „aktívna spolupráca s colným úradom“ a „nastali iné okolnosti, na základe ktorých možno odôvodnene predpokladať, že prevádzkovateľ daňového skladu nesplní riadne a včas svoju povinnosť zaplatiť daň podľa tohto zákona“ sú vzhľadom na ich chýbajúce definovanie nezrozumiteľné a neumožňujú kontrolovať splnenie podmienok na upustenie od zábezpeky a poskytujú priestor na korupciu. 

2. alternatíva: 

V prípade, že nebude akceptovaný návrh uvedený v 1. Alternatíve, predkladáme k jednotlivým ustanoveniam § 16 nasledujúce zásadné pripomienky: 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. 
Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 
 	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 7: 
Podľa platnej úpravy i podľa navrhovaného znenia § 17 ods. 12 písm. b) na prepravu predmetu dane oslobodeného od dane podľa § 40 ods. 1, 60 ods. 1 alebo § 65 zloží zábezpeku na daň užívateľský podnik, ktorý je odberateľom na daňovom území alebo príjemcom (dovozcom) pri dovoze na daňové územie, nikdy nie prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je odosielateľom. V súvislosti s tým považujeme, navrhované znenie § 16 ods. 7 písm. a) za nezmyselné. 

Ustanovenie § 16 ods. 7 písm. b) je v kontexte s navrhovaným znením § 16 ods. 2 a 3 zmätočné, keďže prevádzkovateľ daňového skladu má podľa navrhovaného znenia § 16 ods. 2 a 3 povinnosť zložiť zábezpeku vo výške dane, pripadajúcej na 
a) množstva alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prepraviť v pozastavení dane za zdaňovacie obdobie 
b) priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja, ktoré vyrobil 
c) priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja prijal 

a nie vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. 
Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 
 	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 9: 
Navrhujeme v kontexte s navrhovaným znením § 16 ods. 2 a 3 v druhej vete pred slovné spojenie „množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného“ doplniť slová „priemerné mesačné“. 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 10: 
K § 16 ods. 10: 

Navrhujeme nové znenie odseku 10: 
„(10) Colný úrad o žiadosti podľa odseku 9 rozhodne do 15 dní odo dňa podania žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň a príslušný rozdiel vráti, a to do 5 dní od vydania rozhodnutia.“ 

Odôvodnenie: 

V tak vážnych prípadoch, kedy colný úrad rozhoduje o viazaní finančných prostriedkov daňového subjektu spravidla v nemalej výške je nevyhnutné, aby bola aj colnému úradu určená konkrétna lehota na vydanie rozhodnutia a aj na vrátenie finančných prostriedkov. A v prípade, že colný úrad rozhodne o znížení zábezpeky na daň nemá prečo čakať až 15 dní na vrátenie týchto finančných prostriedkov. Daňový subjekt má na doplnenie zábezpeky podľa § 16 ods. 7 písm. a) Návrhu zákona lehotu „pred začatím prepravy alkoholického nápoja“ a podľa ods. b) a c) citovaného ustanovenia lehotu „do 10 dní“ odo dňa vzniku skutočnosti. Je zrejmé, že finančné prostriedky sú rovnako dôležité pre štát aj pre daňové subjekty. 

Slovné spojenie „s prihliadnutím na stav zásob alkoholického nápoja“ je z Navrhovaného znenia potrebné vypustiť, lebo by znamenalo faktické zabezpečenie zásob alkoholického nápoja v pozastavení dane a popretie základného princípu inštitútu daňového skladu a pozastavenia dane. 

Podľa § 2 ods. 2 Daňového poriadku správca dane postupuje v daňovom konaní v úzkej súčinnosti s daňovými subjektmi a pri vyžadovaní plnenia ich povinností v tomto konaní použije len také prostriedky, ktoré ich najmenej zaťažujú a umožňujú pritom správne vyrubiť a vybrať daň. S ohľadom na toto ustanovenie si dovoľujeme upozorniť, že i predložený návrh zákona poskytuje správcovi dane nástroje (daňový dozor § 69 a vedenie evidencií § 34, ktorými je možné účinne a efektívne zabezpečiť správne vyrubenie a vybratie dane a ktoré súčasne prevádzkovateľov daňových skladov zaťažujú menej ako „faktické zabezpečenie“ ich zásob, napriek tomu, že sú v pozastavení dane. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené spôsob, že colný úrad vráti daň do 5 pracovných dní. 	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 11: 
K § 16 ods. 11: 

Návrh: 

Alt. 1: 

Navrhujeme za slová „podnik na výrobu alkoholického nápoja“ v oboch prípadoch ich použitia v prvej podvete doplniť text nasledujúceho znenia „s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok“ 

x) § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. 

Alt. 2: 

Navrhujeme čiarku a slová „, podnik na výrobu alkoholického nápoja“ v oboch prípadoch ich použitia v prvej podvete nahradiť nasledujúcim textom „a ktorej splatené vklady do základného imania alebo hodnota nehnuteľného majetku sú vo výške 66 400 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod podľa § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. – liehovar na destiláty, v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. liehu za kalendárny rok, podľa § 3 ods. 11 zákona č. 467/2002 Z. z. nie je povinný „mať splatené vklady do základného imania minimálne 20 000 000 Sk“ ale len „2 000 000 Sk“ a v prípade, že má len 1 malé zariadenie na výrobu liehu, nemá základné imanie a majetok vo väčšej výške ako mnoho iných daňových subjektov, ktorými sú prevádzkovatelia daňového skladu podľa § 46 ods. 1 ale aj ods. 2 písm. a) Návrhu zákona, ktorým je sklad liehu, v ktorom prijíma, skladuje alebo odosiela lieh len v spotrebiteľskom balení alebo oprávnení príjemcovia, ktorí na základe vydaného povolenia prijímajú lieh z iných členských štátov v pozastavení dane opakovane, navrhujeme zrovnoprávniť postavenie uvedených daňových subjektov pred zákonom tak, že si prevádzkovateľ podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod podľa § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. nebude môcť požiadať o upustenie od zábezpeky alebo tak, že si budú môcť o upustenie od zloženia zábezpeky požiadať všetci prevádzkovatelia daňových skladov. 
 	Z 	ČA 	Možnosť upustenia od zloženia zábezpeky na daň sa uplatňuje pre všetky podniky na výrobu alkoholického nápoja, a to bez ohľadu na to, či iný právny predpis, napr. zákon č. 467/2002 Z. z. o uvádzaní liehu na trh v znení neskorších predpisov upravuje výnimku týkajúcu sa výšky základného imania pre liehovarnícky závod na výrobu destilátov. Na účely tohto zákona sa podmienky pre osobu, ktorá môže požiadať o upustenie od zloženia zábezpeky na daň vymedzujú cez splnenie podmienok daňovej spoľahlivosti, čo považujeme za dostatočné.  	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 12 a 13: 
Navrhujeme vypustiť odsek 13 a navrhujeme nové znenie odseku 12: 

„(12) Colný úrad žiadosť podľa odseku 11 posúdi, a ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý, colný úrad rozhodne o úplnom alebo čiastočnom upustení od zábezpeky do 30 dní odo dňa podania tejto žiadosti.“ 

Predkladateľom navrhovanú lehotu považujeme za neprimerane a neodôvodnene dlhú, vzhľadom na skutočnosť, že colný úrad má k dispozícii všetky poklady a informácie potrebné na vydanie rozhodnutia. 

Považujeme zavedenie doby platnosti tohto rozhodnutia za neodôvodnené a neprimerane zaťažujúce, lebo v prípade, že žiadateľ prestane spĺňať podmienky, po splnení ktorých mu bolo upustené od zábezpeky, správca dane žiadateľa na základe § 16 ods. 17 Návrhu zákona vyzve, aby zábezpeku na daň zložil alebo ju doplnil v určenej lehote. 
 	Z 	N 	Vzhľadom na rozsah dokladov, ktoré je potrebné preskúmať za účelom upustenia od zloženia zábezpeky je nutné ponechať na rozhodovací proces 60 dní. Dobu platnosti rozhodnutia o upustení zábezpeky navrhujem ponechať z dôvodu, že uvedený návrh reflektuje na opatrenia prijaté Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach. Súčasne nesúhlasíme s vypustením obmedzenia doby platnosti.  	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 14 písm. a):  
Za slovné spojenie „i jeho držba na základe“ doplniť slová „nájomnej zmluvy a“. 
Nevidíme dôvod a zmysel zvýhodnenia žiadateľov, ktorí majú výrobné zariadenie v držbe na základe zmluvy o kúpe prenajatej veci vo vzťahu k žiadateľom, ktorí majú výrobné zariadenie prenajaté. 
 	Z 	N 	Vlastníctvo technologického zariadenia či už na základe kúpno-predajnej zmluvy alebo na základe lízingovej zmluvy dáva správcovi dane určitú mieru záruky, že v prípade nezaplatenia spotrebnej dane bude možné uspokojiť nároky správcu dane. Doplnením držby technologického zariadenia na základe nájomnej zmluvy by bol logicky popretý zámer návrhu zákona vo vzťahu k definícii daňovo spoľahlivej osoby.  	
ZOCR SR 	K § 16 ods. 14 písm. b) a e) a ods. 17 písm. b): 
K § 16 ods. 14 písm. b) a e) a ods. 17 písm. b): 

Podmienky stanovené v ustanoveniach § 16 ods. 14 písm. b) a e) a ods. 17 písm. b) Návrhu zákona sú nejasné, neurčité a nespĺňajú požiadavku predvídateľnosti konania orgánov verejnej moci, čím narúšajú princíp právnej istoty. Použité pojmy „stabilná finančná situácia“, „aktívna spolupráca s colným úradom“ a „nastali iné okolnosti, na základe ktorých možno odôvodnene predpokladať, že prevádzkovateľ daňového skladu nesplní riadne a včas svoju povinnosť zaplatiť daň podľa tohto zákona“ sú vzhľadom na ich chýbajúce definovanie nezrozumiteľné a neumožňujú kontrolovať splnenie podmienok na upustenie od zábezpeky a poskytujú priestor na korupciu. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovenia sa upraví tak, aby bolo zrejmé aké povinnosti má daňový subjekt splniť, aby bolo možné upustiť od povinnosti zložiť zábezpeku na daň. 	
ZOCR SR 	K § 19 ods. 6, 10 a 12: 
K § 19 ods. 6, 10 a 12: 

Návrh: 
nové nasledujúce znenie § 19 ods. 6, 10 a 12: 

„(6) Osoba, ktorá chce prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, je povinná pred vydaním povolenia prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, zložiť zábezpeku na daň spôsobom podľa § 16 ods. 1, a to vo výške dane pripadajúcej na množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prijať v priebehu jedného kalendárneho mesiaca.“ 

„(10) Ak oprávnený príjemca, ktorý prijíma alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane a daň pripadajúca na toto množstvo alkoholického nápoja je vyššia o viac ako 20 % než zložená zábezpeka na daň, je povinný zvýšiť zloženú zábezpeku na daň o sumu, ktorá prevyšuje zloženú zábezpeku na daň a to najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu dane nad zloženou zábezpekou na daň.“ 

„(12) Oprávnený príjemca, ktorý prijíma alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, môže písomne požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku, ktorá vystavila bankovú záruku, o zníženie zloženej zábezpeky na daň, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20 % než daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac za predpokladu, že tento stav trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace a trvá aj v čase podania žiadosti o zníženie zábezpeky na daň; colný úrad vydá rozhodnutie a vráti príslušný rozdiel do 15 dní odo dňa podania tejto žiadosti.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že sú na získanie štatútu a činnosť oprávneného príjemcu kladené rovnaké požiadavky ako na prevádzkovateľa daňového skladu, navrhujeme vo vzťahu k výške zloženej zábezpeky, ako aj k podmienkam jej zvýšenia a zníženia, zrovnoprávniť postavenie prevádzkovateľa daňového skladu s oprávneným príjemcom a odstrániť tak nezákonný, výrazne nepriaznivý a diskriminačný dopad zákona č. 52/2009 Z. z. účinného od 01. 03. 2009, ktorým sa menil a doplnil zákon č. 105/2004 Z. z., pričom niektoré z jeho ustanovení sú v rozpore s čl. 28 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, s ustanovením čl. 39 ods. 3 Smernice Rady 2008/118/ES a v rozpore s ustanovením § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a veľmi nepriaznivo a výrazne ovplyvnili podnikateľskú činnosť registrovaných daňových subjektov, ktorými sú oprávnení príjemcovia. 
Naviac predkladateľ zákona v § 19 ods. 10 Návrhu zákona upravil zvýšenie zábezpeky na daň (podmienky, spôsob, výšku aj lehoty) len pre alkoholický nápoj, ktorým je lieh a pre ostatné alkoholické nápoje Návrh zákona žiadnym spôsobom neupravuje zvýšenie zábezpeky na daň – ani v § 16 a ani v predmetnom § 19. 
V prípade posudzovania žiadosti o zníženie zábezpeky na daň nevidíme ani najmenší dôvod prečo by mal správca dane v prípade oprávnených príjemcov nakladajúcich s liehom prihliadať na stav zásob liehu, keď všetky zásoby liehu má oprávnený príjemca liehu už v daňovom voľnom obehu a dokonca s výnimkou tých, ktoré prijal v priebehu posledného kalendárneho mesiaca – zdaňovacieho obdobia aj preukázateľne zdanené, lebo už za ne podal daňové priznanie a zaplatil daň. 
Kontrolné známky nie sú predmetom dane, nie sú liehom a zábezpeka na daň sa vzťahuje na spotrebnú daň, preto nie je dôvod prihliadať na stav nenalepených kontrolných známok. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že kontrolné známky bude vydávať colný úrad, ktorý bude mať o ich použití potrebné informácie, takže a o ich použití bude mať od daňového subjektu potrebné informácie informácie, takže nevidíme dôvod prečo by mal správca dane prihliadať aj na stav nenalepených kontrolných známok. 
V prípade, že má daňový subjekt vydané platné povolenie na príjem alkoholického nápoja z iného členského štátu v pozastavení dane je povinný spĺňať podmienky podľa odseku 4, lebo v opačnom prípade mu správca dane odníme predmetné povolenie podľa § 19 ods. 16 Návrhu zákona. 
 	Z 	ČA 	Ods. 6 nie tam zostalo, že zloží zábezpeku jeden mesiac pivo vino a dva lieh 

Ods. 10 nie 

Ods. 12 
Tu sme zosúladili s ods. 6, že 2 kalendárne mesiace pre lieh a jeden kalendárny mesiac pre pivo a lieh 
 	
ZOCR SR 	K § 19 ods. 11 a 15 písm. c): 
K § 19 ods. 11 a 15 písm. c): 

Návrh: 
v odseku 11 slovo „piatich“ nahradiť slovom „desiatich“ a 
v odseku 15 písm. c) slovo „piatym“ nahradiť slovom „desiatym“. 
Odôvodnenie: 
Lehota 5 dní je veľmi krátka. V prípade, že si daňový subjekt z rôznych dôvodov potrebuje na splnenie svojich záväzkov vybaviť úver, je 5 dní príliš krátka lehota na jeho vybavenie, pričom jej nedodržanie má likvidačné účinky. Toto určite nie je zámerom predkladateľa Návrhu zákona. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 51 až 53 
K § 51 až 53 
Podstata : kontrolné známky – tlač, distribúcia, označovanie spotrebiteľského balenia liehu, nakladanie 
s kontrolnými známkami 
Návrh: 
1. alternatíva 
Ponechať v platnosti § 10 zákona č. 105/2004 Z. z. a s ním súvisiace ustanovenia, resp. prevziať 
znenie predmetných ustanovení, a vložiť ich do predloženého návrhu zákona. 
2. alternatíva 
Vzhľadom však na všetky nižšie uvedené skutočnosti, nachádzajúce sa v odôvodnení, ako aj na zásadnú pripomienku k § 53 ods. 13, žiadame, aby sa Návrh zákona stiahol z legislatívneho procesu a bol prepracovaný v spolupráci so zástupcami všetkých dotknutých podnikateľských subjektov. 
Odôvodnenie: 
Nevykonateľnosť mnohých ustanovení § 51 a § 53. 
Navrhnutá nová koncepcia tlače a nakladania s kontrolnými známkami (jedna tlačiareň, nové kontrolné známky, objednávanie a získavanie kontrolných známok cez colné úrady) prináša zo sebou obrovské riziká, predovšetkým vtedy, ak nebudú jednoznačne zadefinované pravidlá fungovania všetkých zúčastnených subjektov. Za najrizikovejšie považujeme v súvislosti s: 
a/ tlačiarňou kontrolných známok 
? Výber jednej neštátnej komerčnej tlačiarne môže vyvolávať rôzne pochybnosti a podozrenia z korupcie a úplatkárstva, lebo získanie postavenia jedinej tlačiarne kontrolných známok je mimoriadne exkluzívna štátna zákazka s garanciou ziskovosti na tri roky, výhodným postavením pri uzatváraní zmluvy s finančným riaditeľstvom (absencia protistrany a tým aj protiargumentov), a ako je uvedené nižšie, aj bez hrozby uloženia sankcií za porušenie akýchkoľvek zmluvných ale aj zákonom ustanovených podmienok. 
? V návrhu zákona sú definované podmienky výberu tlačiarne súvisiace predovšetkým s jej technickým vybavením, zabezpečením a oprávnením na tlač cenín, „daňovou spoľahlivosťou“ a trestnoprávnou bezúhonnosťou majiteľa, zodpovedného zástupcu a fyzických osôb, ktoré sú členmi riadiacich alebo kontrolných orgánov tlačiarne. Nie sú ale stanovené tak závažné kritériá, akými je stanovenie maximálnej ceny kontrolnej známky a minimálnej výrobnej kapacity, ktorú musí tlačiareň spĺňať, aby bola schopná zabezpečiť tlač a dodanie požadovaného množstva kontrolných známok v zákonom stanovených lehotách. 
? Absenciu ustanovení o určení ceny kontrolnej známky a jej maximálnej výšky považujeme za obzvlášť závažný nedostatok Návrhu zákona. Nie je stanovená cena kontrolnej známky, za ktorú budú daňové subjekty kontrolné známky nakupovať a nie je zrejmé, kto a akým spôsobom môže a bude rozhodovať o cene kontrolnej známky. 
? Za mimoriadne neštandartné, absolútne nevýhodné a v rozpore s dobrými mravmi považujeme Návrhom zákona určené postavenie odberateľov kontrolných známok v trojuholníku tvorenom finančným riaditeľstvom, neštátnou komerčnou tlačiarňou a odberateľom kontrolných známok, v ktorom dve strany dohadujú podmienky výroby, objednávania, dodávania a distribúcie kontrolných známok vrátane lehôt a ceny kontrolných známok a tretia strana – odberateľ kontrolných známok bez akejkoľvek možnosti ovplyvnenia „zmluvných podmienok“, ako jediná bude znášať všetky dôsledky tejto „dohody“ (zmluvy finančného riaditeľstva s tlačiarňou) a ako jediná to všetko zaplatí. V tejto súvislosti chceme zdôrazniť, že označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami bolo štátom zavedené s jediným cieľom, zamedziť akýmkoľvek daňovým únikom a podvodom. Za týchto okolností je pre správcu dane rovnako dôležité kontrolovať nielen daňové subjekty nakladajúce s liehom v spotrebiteľskom balení ale aj tlačiarne kontrolných známok. Návrh zákona navodzuje dojem, že aj na tlačiarne sú kladené rovnako prísne požiadavky ako na daňové subjekty ale exkluzivita postavenia tlačiarne spočíva v úplnej absencii akýchkoľvek postihov a sankcií vyvodených voči tlačiarni za porušenie akýchkoľvek zmluvných ale aj zákonom ustanovených podmienok. 
V návrhu zákona sú síce veľmi podrobne naformulované prísne kritériá a podmienky, ktoré je nová tlačiareň povinná spĺňať a dodržiavať, avšak v porovnaní s príslušnými ustanoveniami § 10 a § 47 zákona č. 105/2004 Z. z. úplne absentujú ustanovenia o sankciách za nedodržanie zákonom stanovených podmienok, neplnenie povinností, a čo vnímame ako najzávažnejší problém je skutočnosť, že chýba zákonná možnosť predčasného zrušenia zmluvy s tlačiarňou z dôvodu obzvlášť závažných porušení zákona alebo v prípade, že tlačiareň prestane spĺňať zákonom stanovené podmienky – napr. pôjde do likvidácie, stane sa personálne alebo majetkovo prepojenou s niektorým z odberateľov kontrolných známok, bude opakovane tlačiť kontrolné známky v neprítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, .... 
Celý navrhnutý systém, že finančné riaditeľstvo uzatvorí zmluvu na tlač kontrolných známok s NEŠTÁTNOU komerčnou tlačiarňou kontrolných známok a odberateľ kontrolných známok sa bude už len prizerať a na základe zákona znášať dôsledky podmienok dohodnutých v zmluve a bude platiť za kontrolné známky cenu, o ktorej sa nemal šancu ani len dohodnúť, považujeme za neprípustný, mimoriadne zvýhodňujúci tlačiareň, mimoriadne znevýhodňujúci odberateľa kontrolných známok a vytvárajúci značný priestor na klientelizmus, korupciu a úplatkárstvo v súvislosti s vyhlásením a vyhodnotením verejnej súťaže finančným riaditeľstvom. 
Dôsledkom toho, že odberateľ kontrolných známok nemôže mať uzavretú zmluvu priamo s tlačiarňou kontrolných známok je, že nemá zabezpečenú vymožiteľnosť práva v súvislosti s uplatnením náhrady škody spôsobenej dodaním poškodených, nesprávnych alebo inak nepoužiteľných kontrolných známok, nevyrobením a nedodaním príslušného počtu kontrolných známok v dohodnutom termíne a pod., čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť zmeny v plánovaní výroby liehovín až nedodanie liehovín odberateľom kontrolných známok svojim zákazníkom v dohodnutom termíne a následné uplatnenie sankcií odberateľov voči odberateľovi kontrolných známok. 
? V návrhu zákona chýbajú ustanovenia, ktoré by riešili vyššie uvedenú zodpovednosť za nedodržanie lehôt, množstva a kvality objednaných kontrolných známok. 
? Nie je zrejmé, kto bude oprávnený tlačiť kontrolné známky v prípade, že vzniknú pri výbere tlačiarne problémy a tlačiareň nebude vybratá v požadovanom termíne. Nie sú stanovené lehoty pre finančné riaditeľstvo v súvislosti s vyhlásením a vyhodnotením verejnej súťaže na výber tlačiarne (lehota, kedy najneskôr musí byť vyhlásená a kedy najneskôr musí byť vyhodnotená verejná súťaž na výber tlačiarne). 
? Nie je stanovené, ako sa bude postupovať v prípade, keď „jediná“ tlačiareň kontrolných známok nebude môcť z rôznych príčin tlačiť kontrolné známky – porucha, poškodenie tlačiarenských strojov a iného technologického príslušenstva počas bežnej prevádzky („bežné poruchy“ nie veľkého rozsahu vyžadujúce malé krátkotrvajúce opravy) a v dôsledku nehody, havárie alebo vplyvom vyššej moci (zničenie zariadenia v takom rozsahu, že ho bude potrebné vymeniť alebo jeho oprava si bude vyžadovať dlhý čas). 
? V prípade tlače kontrolných známok len jednou tlačiarňou existuje reálne riziko, že falošných kontrolných známok bude paradoxne v obehu možno viac ako doteraz, lebo „falšovateľovi“ stačí vyrobiť len jeden dobrý falzifikát a „pokryje celý slovenský trh“ s liehovinami. 
? Kde je záruka, že „stará“ tlačiareň nebude tlačiť veľmi verné falzifikáty kontrolných známok už bez stálej prítomnosti zamestnanca správcu dane, resp. že sa nebudú na trhu objavovať falzifikáty vynikajúcej kvality? Nie je potom lepšie zachovať tlačiarní kontrolných známok viac v súlade s ustanoveniami § 10 a iba sprísniť režim a kontrolu ich práce uzákonením trvalej prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva v tlačiarni tak, ako je to navrhnuté v ustanovení § 53 ods. 4 Návrhu zákona? 
? Nie sú zadefinované a stanovené pravidlá pri zmene tlačiarne. V prípade, že za tri roky vyhrá verejnú súťaž iná tlačiareň je zrejmé, že budú aj iné „nové“ kontrolné známky. Pevne veríme, že nebude žiadnym spôsobom periodicky každé tri roky obmedzené a limitované dopoužívanie „starých“ kontrolných známok, uvádzanie spotrebiteľského balenia označeného „starou“ kontrolnou známkou do daňového voľného obehu na daňovom území a dopredaj spotrebiteľských balení označenými kontrolnými známkami „starej“ tlačiarne. 
? Je potrebné zdôrazniť, že spôsob výberu a začiatok činnosti „novej“ tlačiarne je v Návrhu zákona upravený – nastavený tak, že je dôvodný predpoklad a z neho vyplývajúca reálna hrozba, že „nová“ tlačiareň, aj za predpokladu, že bude vybratá a zazmluvnená včas, nestihne vytlačiť „nové“ kontrolné známky v požadovanom množstve a v zákonom stanovených lehotách (§ 53 ods. 8), čo by mohlo znamenať kolaps vo výrobe a distribúcii liehovín. 
Z príslušných ustanovení Návrhu zákona vyplýva, že „nová“ tlačiareň, ktorá bude mať uzavretú zmluvu na tlač kontrolných známok a bude jedinou tlačiarňou kontrolných známok, teda nahradí viac stávajúcich tlačiarní kontrolných známok a prevezme ich objem výroby - tlače kontrolných známok v plnom rozsahu, bude môcť na základe ustanovení § 53 ods. 4 a 6 Návrhu zákona účinných až od 01. januára 2013, vyhotovovať - tlačiť „nové“ kontrolné známky len na základe súhlasu finančného riaditeľstva a za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, až po tomto termíne, teda až po 01. januári 2013, pričom vydaniu súhlasu finančného riaditeľstva bude predchádzať odsúhlasenie najskôr výtvarného návrhu a potom tlačovej podoby „novej“ kontrolnej známky (aj to až po 01. januári 2013). 
Zároveň v rovnakom čase, teda od 01. januára 2013 začnú všetci odberatelia kontrolných známok objednávať „nové“ kontrolné známky v potrebnom (nie malom) množstve, keďže lehoty uvedené v prechodných ustanoveniach na „dopoužívanie starých kontrolných známok“ (do 31. januára 2013) a na uvedenie spotrebiteľských balení liehu označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu (do 31. marca 2013) sú veľmi krátke, pričom dopoužívanie „starých“ kontrolných známok odberateľmi kontrolných známok bude, po zlých skúsenostiach s „dopredajom“ spotrebiteľských balení označených kontrolnými „páskami“ v rokoch 2004 až 2006 (pôvodná zákonom stanovená lehota na dopredaj od 01. 07. 2004 do 01. 05. 2005 bola dvomi novelami zákona posunutá až do 30. 06. 2006, teda celkom na 23 mesiacov) a „dopredajom“ spotrebiteľských balení s objemom plnenia 0,05 l a menším neoznačených kontrolnými známkami v roku 2010, výrazne limitované oprávnenými požiadavkami zo strany obchodníkov s liehovinami (držiteľov povolenia na predaj a oprávnenia na distribúciu) nakupovať po 01. januári 2013 spotrebiteľské balenia označené už len „novými“ kontrolnými známkami v snahe predísť zabezpečeniu, prepadnutiu a následnému zničeniu legálne nadobudnutého tovaru – spotrebiteľských balení liehu označených „starými“ kontrolnými známkami, keďže lehota na dopredaj spotrebiteľských balení so „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu je vôbec ustanovená a je absolútne (aj vzhľadom na skúsenosť z roku 2004) neprimerane krátka (do 31. decembra 2013). 
Keďže predkladateľ Návrhu zákona v prípade, že spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou obchodník (držiteľ povolenia na predaj alebo oprávnenia na distribúciu) nestihne v lehote do 31. decembra 2013 predať konečnému spotrebiteľovi, zámerne neumožnil dopredať predmetný tovar bez obmedzenia (ustanovenia lehoty na dopredaj) a zároveň neumožnil odberateľom kontrolných známok (dodávateľom predmetných „nepredaných“ spotrebiteľských balení) „preoznačiť – prekolkovať“ predmetné spotrebiteľské balenie liehu označené „starými“ kontrolnými známkami nimi uvedené do daňového voľného obehu, samozrejme, považujeme zabezpečenie, prepadnutie a zničenie legálne nadobudnutého preukázateľne zdaneného tovaru (odobratého držiteľom povolenia na predaj alebo oprávnenia na distribúciu), z ktorého bola odberateľom kontrolných známok už odvedená spotrebná daň z liehu a v roku 2014 bude odvedená aj daň z príjmov z predaja tohto tovaru, za neprípustný zásah do vlastníckych práv, garantovaných v čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky a v rozpore s príslušnými článkami Smernice Rady 2008/118/ES. 

b/ novými kontrolnými známkami a nakladaním s nimi 

? Správnosť, relevantnosť a vykonateľnosť všetkých príslušných ustanovení §§ 51 až 53 nie je možné zodpovedne a do detailov posúdiť pokiaľ nie je zrejmé, čo bude obsahovať osobitný predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 51 ods. 10 Návrhu zákona, týkajúci podrobností o vyhotovení kontrolných známok, rozmeroch, grafických prvkoch, náležitostiach a údajoch na kontrolnej známke. 
Na základe ustanovenia § 51 ods. 2 je o kontrolnej známke známe len to, že na účely tohto zákona má povahu ceniny a obsahuje identifikačné číslo, ktorým je jedinečné poradové číslo vytvorené z alfanumerických znakov neopakovateľných najmenej po dobu piatich rokov, ktorého zloženie určí finančné riaditeľstvo. 
Základnou podmienkou toho, aby mohli byť ustanovenia týkajúce sa nakladania s kontrolnými známkami vôbec reálne vykonateľné v praxi, je dodržanie litery zákona v tom zmysle, že identifikačné číslo bude číslom poradovým, čo znamená, že kontrolné známky budú tlačené v „sériách“, ktoré ale naviac musia byť dostatočne veľké - početné. 
V opačnom prípade sú predmetné ustanovenia nevykonateľné. 
Nevieme, či budú tlačené série „všeobecné“, ktorých identifikačné čísla nebudú niesť žiadnu informáciu o spotrebiteľskom balení (objem, objemová koncentrácia liehu) a/alebo o odberateľovi kontrolných známok, t. z. že budú určené na všeobecné použitie pre všetkých odberateľov kontrolných známok a na označenie spotrebiteľského balenia všetkých objemov a všetkých objemových koncentrácií alebo „špecifické“, ktoré na základe zloženia identifikačného čísla budú určené na označenie spotrebiteľského balenia liehu s konkrétnym objemom plnenia a konkrétnou objemovou koncentráciou liehu a/alebo budú určené pre konkrétneho odberateľa kontrolných známok. Všetky tieto informácie sú potrebné na posúdenie vykonateľnosti predmetných ustanovení Návrhu zákona v praxi. Keďže týmito informáciami nedisponujeme a nemôžeme ani len predpokladať, ako to bude upravené v osobitnom predpise, nie je možné pripomienkami obsiahnuť všetko potrebné. Je to určite na škodu veci, lebo sa mohlo predísť zbytočným problémom a konfliktným situáciám. 
Z Návrhu zákona vôbec nie je zrejmé, či bude možné z identifikačného čísla, resp. sériového čísla určiť výšku spotrebnej dane z množstva liehu v spotrebiteľskom balení, na označenie ktorého bude konkrétna kontrolná známka určená. Tento údaj je nevyhnutný vo vzťahu k ustanoveniam, ktoré akýmkoľvek spôsobom spájajú počet vydaných, prevzatých, použitých, reklamovaných, zničených, vrátených, atď. kontrolných známok s výškou zloženej zábezpeky na daň alebo s výškou pokuty - § 53 ods. 7, § 70 ods. 1 písm. o) a ods. 2 písm. q) Návrhu zákona, lebo je veľký rozdiel vo výške spotrebnej dane z množstva liehu naplneného v spotrebiteľskom balení s objemom plnenia 1,00 l a objemovou koncentráciou 42 % obj. a z množstva liehu naplneného v spotrebiteľskom balení s objemom plnenia 0,05 l s objemovou koncentráciou 15 % obj. V prípade spotrebiteľského balenia označeného kontrolnou známkou to nie je problém ale v prípade nepreukázania použitia kontrolných známok v súlade so zákonom sa nebude vedieť, na označenie akého spotrebiteľského balenia bola kontrolná známka určená a nebude možné určiť výšku pokuty. 
V tejto súvislosti nie je možné vychádzať ani z ustanovenia § 53 ods. 11 Návrhu zákona, lebo povinnosť oznamovať správcovi dane „obchodný názov spotrebiteľského balenia uvádzaného do daňového voľného obehu“ nie je uložená všetkým odberateľom kontrolných známok (takže u tých by nebolo možné určiť výšku zábezpeky na daň alebo výšku pokuty vôbec) a naviac každý odberateľ kontrolných známok bude vždy požadovať kontrolné známky na označenie viacerých druhov liehovín a v prípade, že pri zúčtovaní nebude môcť preukázať použitie kontrolných známok, nebude sa dať určiť na označenie ktorého spotrebiteľského balenia z uvedeného zoznamu produktov mala byť určená. 
? Objednávanie kontrolných známok cez colný úrad vytvára priestor na korupciu – aká je záruka, že colný úrad bude vybavovať objednávky v poradí v akom prišli; kto bude zodpovedný za oneskorené podanie objednávky na tlač kontrolných známok alebo za chybne uvedené údaje na objednávke; aká je záruka, že colný úrad použije rovnaké alebo tie „správne a spravodlivé“ kritériá pri posudzovaní objednávaného množstva kontrolných známok a možnom znížení ich počtu vo vzťahu k jednotlivým konkrétnym daňovým subjektom; ako budú vybavované objednávky kontrolných známok v období prípravy na vianočný trh alebo v období veľkonočných sviatkov, teda v čase zvýšeného odberu kontrolných známok; kto zaručí, že colný úrad nezneužije a nepredĺži lehotu uvedenú v § 53 ods. 7 Návrhu zákona, že „bezodkladne“ elektronicky potvrdí odberateľovi kontrolných známok prijatie žiadosti o vydanie kontrolných známok, ako aj oprávnenie ustanovené v § 53 ods. 12 Návrhu zákona na zníženie počtu objednaných kusov kontrolných známok, najmä na základe údajov o stave zásob nenalepených kontrolných známok, za účelom uprednostnenia jedného odberateľa kontrolných známok pred druhým, predovšetkým vo vypätom období pred vianočnými alebo veľkonočnými sviatkami a v čase, keď tlačiareň nebude stíhať tlačiť dostatočné množstvo kontrolných známok; 
? V Návrhu zákona nie je dostatočne jasne, zrozumiteľne a jednoznačne upravený spôsob zúčtovania použitia kontrolných známok, čo určite povedie k veľkým nedorozumeniam a problémom pri aplikácii týchto ustanovení v praxi. Problematickými budú ustanovenia § 
? V reálnej praxi za absolútne NEVYKONATEĽNÉ považujeme ustanovenie § 53 ods. 13 Návrhu zákona, na základe ktorého odberateľ kontrolných známok elektronicky oznamuje colnému úradu počet a identifikačné čísla kontrolných známok, ktoré nalepil na spotrebiteľské balenia a čiarové kódy EAN týchto spotrebiteľských balení, a to najneskôr nasledujúci pracovný deň po dni ich nalepenia a ak sa kontrolné známky na spotrebiteľské balenie lepia mimo daňového územia, je povinný oznámiť skutočnosti podľa prvej vety dovozca spotrebiteľského balenia najneskôr v deň prepustenia spotrebiteľského balenia do voľného obehu,4) prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1 najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia. 

3. alternatíva 
V prípade, že nebude akceptovaný návrh uvedený v alternatíve 1 alebo 2 predkladáme k jednotlivým ustanoveniam § 51 až 53 nasledujúce zásadné pripomienky: 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa vyhotovovania systému tlače a odberu kontrolných známok sa navrhujú upraviť novým spôsobom v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenej uznesením vlády SR č. 290, dňa 4. mája 2011. Návrh upravujúci predmetnú problematiku je upravený v nadväznosti na vznesené pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
ZOCR SR 	K § 51 ods. 1:  
K § 51 ods. 1: 
Návrh: 
Za slovné spojenie „Spotrebiteľským balením“ vložiť slová „liehu (ďalej len „spotrebiteľské balenie“)“. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa vytvoriť legislatívnu skratku „spotrebiteľské balenie“, 
Návrh zákona v mnohých ustanoveniach, predovšetkým o označovaní spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou a o obchodovaní so spotrebiteľským balením liehu v daňovom voľnom obehu používa len slovné spojenie – legislatívnu skratku zavedenú v ustanovení § 10 ods. 1 v súčasnosti platného právneho predpisu. Vzhľadom však k tomu, že ustanovenie § 10 predmetného predpisu bude platné len do 31. decembra 2012. Od 01. januára 2013 už bude v platnosti § 51, ktorý by mal svojím obsahom nahradiť niektoré ustanovenia pôvodného § 10. Preto je nevyhnutné, aby v § 51 ods. 1 bolo spotrebiteľské balenie liehu rovnako zadefinované a aby bola k nemu vytvorená legislatívna skratka. 
 	Z 	N 	Legislatívna skratka spotrebiteľské balenie je zavedená v § 13 návrhu zákona. 	
ZOCR SR 	K § 51 ods. 3:  
K § 51 ods. 3: 
Návrh: 
a/ nahradiť slovné spojenie „ak v odseku 9 neustanovuje inak“ slovným spojením „ak tento zákon 
neustanovuje inak“ 
c/ na koniec druhej vety doplniť slová „a colný úrad pri označovaní spotrebiteľského balenia podľa § 51 
ods. 13“. 
b/ dať do súladu pojmy odberateľ kontrolnej známky a odberateľ kontrolných známok, lebo v Návrhu 
zákona sa vyskytujú obidva tvary tohto slovného spojenia. 
Odôvodnenie: 
Výnimky z označovania spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami sú ustanovené v § 51 ods. 9 Návrhu zákona ale výnimku má ustanovenú v § 51 ods. 4 Návrhu zákona aj oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1, ktorí môžu označovať spotrebiteľské balenie liehu v daňovom voľnom obehu na daňovom území, ak prijali spotrebiteľské balenie neoznačené kontrolnou známkou z iného členského štátu, a to najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia na daňovom území inej osobe. 
V kontexte s navrhovanou zmenou § 51 ods. 13 navrhujeme, aby bol colný úrad oprávnený a povinný označovať spotrebiteľské balenie liehu, z ktorého v rámci výkonu daňového dozoru odstránil kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky. 
 	Z 	N 	N 
Návrh zákona je vypracovaný v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády ako i z odporúčaniami Legislatívnej rady vlády. 

N 
Colný úrad nie je odberateľom kontrolných známok, umožňuje sa označiť spotrebiteľské balenie prostredníctvom osôb oprávnených odoberať kontrolné známky. 

A 

N 
 	
ZOCR SR 	K § 51 ods. 11 až 15: 
K § 51 ods. 11 až 15: 

Návrh: 
nahradiť odseky 11 až 15 Návrhu zákona odsekmi 11, 12 a 13, v ďalej uvedenom znení a v súvislosti s touto zmenou navrhujeme prečíslovanie dotknutých odsekov v § 53 Návrhu zákona. 
Navrhujeme nové znenie § 51 ods. 11 tohto znenia: 
„(11) Odberateľ kontrolnej známky, môže za prítomnosti zamestnanca colného úradu označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie novou kontrolnou známkou, 
a) ak došlo v daňovom voľnom obehu k poškodeniu kontrolnej známky nalepenej na spotrebiteľské balenie, 
b) ak došlo k zmene všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa odseku 10.“ 
„(12) Zamestnanec správcu dane o označení spotrebiteľského balenia novou kontrolnou známkou podľa ods. 11 vyhotoví protokol v dvoch vyhotoveniach, v ktorom uvedie počet a identifikačné čísla poškodených kontrolných známok alebo známok, ktoré prestali spĺňať náležitosti podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa odseku 10, počet a identifikačné čísla nových kontrolných známok a EAN kódy spotrebiteľských balení, na ktoré boli nové kontrolné známky nalepené.“ 

V spojení s navrhovanou úpravou ustanovenia § 51 ods. 3 Návrhu zákona uvedenou v bode X. pripomienok navrhujeme nové znenie § 51 ods. 13: 
„(13) Ak colný úrad v rámci výkonu daňového dozoru odstránil zo spotrebiteľského balenia kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky, colný úrad označí tieto spotrebiteľské balenia kontrolnými známkami colného úradu, o čom vyhotoví protokol v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá osobe, ktorej tieto spotrebiteľské balenia zabezpečil. Colný úrad vydá rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o zabezpečení veci a spotrebiteľské balenia vráti.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby bolo možné označiť novou kontrolnou známkou aj spotrebiteľské balenia v daňovom voľnom obehu, ktoré sa v dôsledku zmeny vyhlášky o označovaní spotrebiteľského balenia stali v zmysle § 51 ods. 7 neoznačenými. 
Navrhujeme, aby bol colný úrad povinný označovať spotrebiteľské balenie liehu, z ktorého v rámci výkonu daňového dozoru odstránil kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky. Na základe takto konštruovaného ustanovenia budú colné orgány nútené pristupovať k zabezpečeniu spotrebiteľských balení a následnému expertíznemu skúmaniu kontrolných známok zodpovednejšie, bez nadmerného šikanovania daňových subjektov. Ustanovenia § 51 ods. 14 a 15, v znení v akom ich navrhuje predkladateľ, sú v rozpore s Daňovým poriadkom (s ustanoveniami o zabezpečení tovaru; colný úrad môže kontrolné známky zo spotrebiteľského balenia odstrániť až po zabezpečení tovaru - SBL), s čl. 20 ods. 1 a 4 Ústavy SR a čl. 1 Dodatkového protokolu č. 1 k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, keďže neúmerným a neprimeraným spôsobom bezprecedentne zasahujú do majetkových práv daňových subjektov. 
Rovnako si dovoľujeme upozorniť, že pojem „osoba, u ktorej colný úrad v rámci výkonu daňového dozoru odstránil zo spotrebiteľského balenia kontrolnú známku“ je neurčitý a nezrozumiteľný. Z tohto dôvodu ho navrhujeme nahradiť pojmom „osoba, u ktorej tieto spotrebiteľské balenia zabezpečil“, keďže ide o osobu jednoducho identifikovateľnú (bolo jej vydané rozhodnutie o zabezpečení tovaru). 
 	Z 	N 	Nesúhlasíme s návrhom na základe ktorého sa vo všeobecnosti povoľuje preznačovanie spotrebiteľského balenia liehu v daňovom voľnom obehu v prípadoch, ak dôjde k zmene všeobecne záväzného právneho predpisu z dôvodu, že existuje vysoké riziko, že by týmto spôsobom mohlo dôjsť k legalizácii nelegálne vyrobeného liehu. Súčasne nesúhlasíme aby colnú úrad mohol označovať spotrebiteľské balenie liehu, z dôvodu, že nie je odberateľom kontrolných známok, umožňuje sa označiť spotrebiteľské balenie prostredníctvom osôb oprávnených odoberať kontrolné známky. 	
ZOCR SR 	K § 51 ods. 16 a 17:  
K § 51 ods. 16 a 17: 
1. alternatíva 

Návrh: 
odseky 16 a 17 vypustiť 
Odôvodnenie: 
Nemajú zmysel sú nekontrolovateľné a predmetná cena je neobjektívne určiteľná (najmä z hľadiska jej prepočtu so zľavami a bonusmi) a iba garantujú minimálnu cenu „čierneho“ liehu na trhu. 

2. alternatíva 
k ods. 17 
(v prípade, že predmetné ustanovenia nebudú vypustené) 

Znenie: 
„Osoba, ktorá chce predať spotrebiteľské balenie za cenu nižšiu, ako je cena podľa odseku 13, predloží colnému úradu žiadosť o súhlas s predajom, v ktorej uvedie množstvo spotrebiteľského balenia, ktoré chce za takúto cenu predať a uvedie dôvody. K žiadosti priloží doklad o nadobudnutí preukázateľne zdaneného liehu. Colný úrad preverí údaje v žiadosti a v prílohe a ak žiadateľ preukázal dôvody na predaj spotrebiteľského balenia za takúto cenu, môže rozhodnúť o vydaní súhlasu s predajom“: 
Návrh: 
V druhej vete( „K žiadosti priloží doklad o nadobudnutí preukázateľne zdaneného liehu“) na konci bodku nahradiť čiarkou a doplniť slová :„s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu alebo oprávneného príjemcu.“ 
Odôvodnenie: 
Ak chce prevádzkovateľ daňového skladu alebo oprávnený príjemca, ktorý prijíma lieh z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, v prípade realizácie urýchleného dopredaja zásob spotrebiteľského balenia liehu, ktorému napr.: končí doba spotreby alebo lehota ustanovená v prechodných ustanoveniach príslušných právnych predpisov (napr. potreba urýchleného uvedenia spotrebiteľského balenia liehu označeného „starou“ kontrolnou známkou do daňového voľného obehu) nemôže k žiadosti adresovanej colnému úradu priložiť doklad o nadobudnutí preukázateľne zdaneného liehu, lebo tým dokladom je v tomto prípade daňové priznanie, a to podáva a aj platí spotrebnú daň až po uvedení spotrebiteľského balenia liehu do daňového voľného obehu. 
 	Z 	N 	Sme toho názoru, že ustanovenie znižuje riziko uvádzania spotrebiteľského balenia liehu, ktoré by mohlo pochádzať z nelegálnych zdrojov. 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 2  
K § 53 ods. 2 
Návrh: 
Doplniť nové znenie písm. g) v nižšie uvedenom znení a pôvodné písmená g) až n) označiť ako písmená h) až o): 
„g) ku dňu podania žiadosti nemá nedoplatky na dani osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22),“. 
Odôvodnenie: 
Označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami bolo štátom zavedené s jediným cieľom, zamedziť akýmkoľvek daňovým únikom a podvodom. Keďže kontrolné mechanizmy týkajúce sa nakladania s kontrolnými známkami sú nastavené v Návrhu zákona ale aj v súčasnosti platnom zákone č. 105/2004 Z. z. veľmi prísne a akékoľvek porušenie zákona v tomto smere je sankcionované vysokými pokutami až odňatím príslušných povolení, je rovnako dôležité kontrolovať nielen daňové subjekty nakladajúce s liehom v spotrebiteľskom balení ale aj tlačiarne kontrolných známok. Z pohľadu zabezpečenia fungovania celého kontrolného mechanizmu postaveného na používaní kontrolných známok na označovanie spotrebiteľského balenia liehu uvádzaného do daňového voľného obehu na daňovom území musia mať vo vzťahu k požiadavkám štátu na registráciu a vydanie príslušného povolenia, spôsobu a rozsahu vykonávanej kontroly a ukladania sankcií správcom dane rovnocenné postavenie odberatelia kontrolných známok a tlačiarne kontrolných známok. 
Preto je potrebné zrovnoprávniť požiadavky kladené na odberateľov kontrolných známok s tlačiarňou kontrolných známok a preto by mala aj tlačiareň spĺňať podmienku a preukazovať neexistenciu daňových nedoplatkov voči colnému úradu a daňovému úradu aj u osôb, ktoré sú s ňou personálne prepojené alebo majetkovo prepojené v rovnakom rozsahu, v akom sú túto podmienku povinní spĺňať odberatelia kontrolných známok. 

K § 53 ods. 3: 
Návrh: 
Nasledovné znenie poslednej vety a doplnenie ustanovenia novou vetou: 
„Finančné riaditeľstvo po uzatvorení zmluvy na tlač kontrolných známok zverejní na svojom webovom sídle znenie platnej zmluvy na tlač kontrolných známok65) a cenu kontrolnej známky. Cena kontrolnej známky nesmie byť vyššia ako 0,005 eura za 1 kus kontrolnej známky.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že uzavretie zmluvy na tlač kontrolných známok s finančným riaditeľstvom možno považovať za získanie lukratívnej štátnej zákazky so zabezpečeným ziskom na tri roky, majú daňové subjekty právo na informácie o dohodnutých zmluvných podmienkach (aj vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti majú zmluvu na tlač kontrolných známok uzavretú s tlačiarňou samotní odberatelia kontrolných známok), predovšetkým takých, ktoré nie sú dostatočne upravené alebo úplne absentujú v Návrhu zákona a ktoré mali daňové subjekty s tlačiarňou dojednané – cena kontrolnej známky, zmluvná pokuta alebo iný postih alebo náhrada škody za nedodržanie lehoty na dodanie potrebného počtu kontrolných známok, za dodanie nekvalitných, poškodených alebo iným spôsobom poškodených a nepoužiteľných známok (nesprávne identifikačné číslo vrátane ROČ, objemu alebo koncentrácie liehu), .... 
Považujeme za absolútne prioritné stanovenie maximálnej ceny kontrolnej známky v zákone a nie len v zmluve uzavretej finančným riaditeľstvom s tlačiarňou z dôvodov uvedených v Odôvodnení navrhovanej alternatívy 1 v súvislosti s ustanoveniami § 51 a § 53 Návrhu zákona týkajúcich sa nakladania s kontrolnými známkami. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovení sa upraví tak, aby bolo zrejmé že požiadavka sa týka iba personálne a majetkovo prepojených osôb. 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 7:  
K § 53 ods. 7: 
Návrh: 
1. Nasledovné nové znenie druhej vety: 
„Počet kusov objednávaných kontrolných známok tvoria násobky čísla 500, pričom 500 kusov kontrolných známok je minimálne množstvo, ktoré si môže odberateľ kontrolnej známky objednať.“ 
2. v piatej vete nahradiť slovo „bezodkladne“ nasledujúcim textom: „najneskôr nasledujúci pracovný deň odo dňa odoslania žiadosti o vydanie kontrolných známok odberateľom kontrolných známok“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že lehota „bezodkladne“ nie je nikde definovaná a bolo by problematické riešiť jej nedodržanie a zároveň by jej nedodržanie by mohlo mať vážne následky, považujeme za potrebné zaviesť konkrétnu lehotu na vystavenie potvrdenia o prijatí žiadosti, aby colný úrad po dohode s tlačiarňou v predvianočnom a predveľkonočnom období „predĺžením“ lehoty „bezodkladne“, v prípade potreby, nekryl nestíhajúcu výrobu kontrolných známok v tlačiarni, aby sa nerobili rozdiely medzi odberateľmi kontrolných známok pri postúpení predmetnej žiadosti o vydanie kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni, keďže na tento úkon je lehota stanovená („najneskôr nasledujúci pracovný deň po dni, keď potvrdil prijatie žiadosti“) a zároveň to považujeme aj za protikorupčné opatrenie. 
 	Z 	N 	V návrhu zákona sa ustanovuje možnosť odoberať kontrolné známky v určitom počte kusov. Súčasne sa z dôvodu malého počtu odoberaných kontrolných známok napr. dovozcom, príležitostným oprávneným príjemcom alebo príjemcom podľa § 26 ods. 1 umožňuje odobrať aj iné, ako stanovené množstvo kontrolných známok. 

Navrhované znenie k bodu 2. by vytváralo neistotu pre správcu dane, ktorý nepozná čas odoslania žiadosti o vydanie kontrolných známok odberateľom kontrolných známok. 
 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 10:  
K § 53 ods. 10: 

Návrh: 
1/ za druhú vetu doplniť text nasledujúceho znenia: 
„Finančné riaditeľstvo alebo ním poverený colný úrad vyhotoví o prevzatí kontrolných známok určených na reklamáciu protokol o reklamácii kontrolných známok v troch vyhotoveniach, v ktorom uvedie počet skutočne prevzatých kontrolných známok určených na reklamáciu, počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala a ktoré boli zničené a počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň neuznala a boli znovu vydané odberateľovi kontrolných známok a ich identifikačné čísla. Jedno vyhotovenie si ponechá zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni, druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok a tretie vyhotovenie odovzdá tlačiarni. Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni súčasne elektronicky oznámi miestne príslušnému colnému úradu odberateľa kontrolných známok počet skutočne reklamovaných kontrolných známok predložených odberateľom kontrolných známok, počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala a boli zničené a počet kontrolných známok vrátených odberateľovi kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň neuznala a ich identifikačné čísla.“ 
Odôvodnenie: 
Považujeme za potrebné, aby odberateľ kontrolných známok disponoval písomným potvrdením správcu dane, napr. vo forme navrhovaného protokolu o počte kontrolných známok reklamovaných, zničených alebo späťvrátených odberateľovi kontrolných známok z dôvodu neuznania reklamácie tlačiarňou, ktorý predloží pri zúčtovaní kontrolných známok. 

2/) V poslednej vete za slová „kontrolných známok“ doplniť nasledujúci text: 
„vydaním rovnakého počtu nových kontrolných známok v lehote do 5 dní odo dňa, kedy tlačiareň uznala reklamáciu kontrolných známok, o prevzatí ktorých vyhotoví zamestnanec finančného riaditeľstva protokol podľa ods. 9 alebo vrátením peňažných prostriedkov vo výške ceny pripadajúcej na kontrolné známky, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala, a to najneskôr do 5 dní odo dňa predloženia kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni za účelom reklamácie.“ 
Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona nebolo zrejmé, akým spôsobom a v akých lehotách nahradí tlačiareň odberateľovi kontrolných známok reklamované kontrolné známky. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 11:  
K § 53 ods. 11: 
Návrh: 
Za slová „s výnimkou“ vložiť slová “ prevádzkovateľa daňového skladu,“. 
Odôvodnenie: 
Aj prevádzkovateľ daňového skladu môže označovať spotrebiteľské balenie na daňovom území. 
 	Z 	N 	Ide o splnenie oznamovacej povinnosti a poskytnutie údajov správcovi dane o kontrolných známkach, ktoré sa nachádzajú mimo daňového územia. 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 12, písm a/  
K § 53 ods. 12, písm a/ 
Návrh: 
Nasledovné nové znenie: 
„a) na základe údajov o stave zásob nenalepených kontrolných známok; to sa nevzťahuje na odberateľa kontrolných známok, ktorým je prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca a dovozca spotrebiteľského balenia a ktorý je daňovo spoľahlivý v zmysle § 16 ods. 14 po dobu najmenej 24 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov,“ 
Odôvodnenie: 
Je potrebné, aby už zo znenia ustanovenia bolo zrejmé, že sa ustanovená výhoda týka všetkých odberateľov kontrolných známok a bude posudzovaná v rozsahu podľa ustanovenia § 16 ods. 14 Návrhu zákona. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 13  
K § 53 ods. 13 
Návrh: vypustiť celý odsek 
Odôvodnenie: 
Túto pripomienku predkladáme pre prípad, že nebude akceptovaný návrh v bode 3. 
Navrhované znenie § 53 ods. 13 je pre všetkých odberateľov kontrolných známok, ktorí označujú spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou v technologickom zariadení, a nie ručne, NEVYKONATEĽNÉ, lebo základnou podmienkou splnenia tejto zákonnej povinnosti je, aby na každom jednom kartóne, na všetkých paletách ale, samozrejme, aj na všetkých sprievodných dokladoch k tovaru boli uvedené identifikačné čísla všetkých spotrebiteľských balení v ňom zabalených, a to predovšetkým z toho dôvodu, že sa liehoviny bežne predávajú na kartóny, niekedy dokonca aj na kusy a je bežnou obchodnou praxou, že sa pre zákazníkovi dodávajú „zmiešané“ palety (obsahujúce kartóny rôznych druhov liehovín). 
V celom obchodnom reťazci (od výrobcu, cez distribútora až po obchodníka) nie je v ľudských silách zabezpečiť sledovanie a kontrolovanie každého jedného kusu liehoviny. 
Uvedené nie je možné u výrobcu liehovín v inom členskom štáte (a myslíme si, že aj domáci výrobcovia budú s tým mať problémy) fyzicky a organizačne zabezpečiť. O to skôr to nie je možné zabezpečiť u veľkého výrobcu, ktorý na výrobu liehovín používa viac výrobných liniek. Ani u výrobcu, ktorý vyrába aj do iných členských štátov, ako aj do tretích krajín (a to sú skoro všetci). 
Evidovanie identifikačných čísiel kontrolných známok na každej jednej vyrobenej fľaši v rozsahu uvedenom v Návrhu zákona je absolútne neprijateľným logistickým vstupom, ktorý zastaví výrobu 
Je nepredstaviteľné a absolútne nemožné zabezpečiť, aby na každom kartóne boli uvedené identifikačné čísla (každá fľaša má iné číslo aj v prípade, že to bude séria) všetkých fliaš tak, aby sa údaje počas prepravy a skladovania nestratili (nezničili, nezmazali) ale zachovali, aby bolo možné tieto údaje v spojení s EAN kódom spotrebiteľského balenia oznámiť CÚ pred každým predajom. 
Splnenie podmienky uvádzania identifikačných čísiel Kontrolných známok nalepených na každej jednej fľaši v kartóne, nielen že výrazne spomalí výrobu ale ešte nás vráti do dôb minulých – ručné vypisovanie údajov alebo budeme musieť vymyslieť a zabezpečiť vhodné technické riešenie, ktoré bude bezpochyby finančne veľmi náročné. 
Prijatie Návrhu zákona v tejto podobe bude mať katastrofálny dopad na činnosť všetkých odberateľov kontrolných známok. 
Nezmyselné „sledovanie“ a dohľadávanie neúmyselne zamenených, zle „zaevidovaných“ kontrolných známok je taktiež nemožné. 
Špeciálne v súvislosti s týmto ustanovením by sme chceli upozorniť na mimoriadne vážne znevýhodnenie importérov liehovín (prevádzkovateľov daňových skladov, ktorí v pozastavení dane nakladajú s liehom len v spotrebiteľskom balení, oprávnených príjemcov, ako aj dovozcov spotrebiteľských balení) v porovnaní s domácimi výrobcami liehovín a na skutočnosť, že takto nastavený systém povinného označovania spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami a nakladaním s nimi, ako je predostretý v Návrhu zákona bude vážnou prekážkou v obchodovaní v rámci Spoločenstva. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania tak, aby vykonateľnosť povinnosti bola pre odberateľa kontrolných známok v čo najmenšej miere administratívne náročná. 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 14:  
K § 53 ods. 14: 
Návrh: 
Nasledovné nové znenie: 
„(14) Kontrolné známky môže použiť len odberateľ kontrolných známok a nesmie ich predať alebo iným spôsobom odovzdať inej osobe, s výnimkou odovzdania kontrolných známok priamo odberateľom kontrolných známok alebo prostredníctvom prepravcu zahraničnému výrobcovi liehu, prevádzkovateľovi daňového skladu v inom členskom štáte alebo dodávateľovi spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1, ktorý ich použije na označenie spotrebiteľského balenia, ktoré má byť uvedené do daňového voľného obehu na daňovom území alebo prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane podľa § 26.“ 
Odôvodnenie: 
Odberateľovi kontrolnej známky, ktorým je príjemca (odberateľ) podľa § 26 ods. 1, môže spotrebiteľské balenie liehu uvedené do daňového voľného obehu v inom členskom štáte, ktoré má byť prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely, označiť aj dodávateľ tohto spotrebiteľského balenia, ktorým nemusí byť prevádzkovateľ daňového skladu v inom členskom štáte ale môže ním byť aj oprávnený príjemca v inom členskom štáte ale aj iný neregistrovaný obchodník – „dodávateľ spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1“. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 18:  
K § 53 ods. 18: 
Návrh: 
Slovo „zaniká“ nahradiť slovom „zaniklo“, 
Odôvodnenie: 
lebo je to v zmysle Návrhu zákona presnejší výraz. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 20:  
K § 53 ods. 20: 
Návrh: 
Doplnenie a gramatická úprava znenia tohto odseku nasledujúcim spôsobom: 
„(20) Finančné riaditeľstvo zverejní na svojom webovom sídle identifikačné čísla kontrolných známok, ktoré odberateľ kontrolných známok nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, neodovzdal zahraničnému výrobcovi liehu, prevádzkovateľovi daňového skladu v inom členskom štáte podľa odseku 14 alebo dodávateľovi spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1, neodovzdal colnému úradu podľa odsekov 15 až 18 a ktoré boli zničené v technologickom zariadení, v dôsledku nehody, havárie alebo vplyvom vyššej moci, alebo ktoré boli odcudzené.“ 
Odôvodnenie: 
Odberateľovi kontrolnej známky, ktorým je príjemca (odberateľ) podľa § 26 ods. 1, môže spotrebiteľské balenie liehu uvedené do daňového voľného obehu v inom členskom štáte, ktoré má byť prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely, označiť aj dodávateľ tohto spotrebiteľského balenia, ktorým nemusí byť prevádzkovateľ daňového skladu v inom členskom štáte ale môže ním byť aj oprávnený príjemca v inom členskom štáte ale aj iný neregistrovaný obchodník – „dodávateľ spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1“. Zmena vykonaná v spojení so znením ustanovenia § 51 ods. 3 Návrhu zákona, kde je zadefinovaný „odberateľ kontrolných známok“, ako aj s navrhovanou úpravou § 53 ods. 14 – pripomienky v bode 45. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 21:  
K § 53 ods. 21: 
Návrh: 
1) doplnenie a gramatická úprava znenia tohto odseku nasledujúcim spôsobom: 
Alternatíva 1“ 
„(21) Použitie kontrolných známok, ktoré odberateľ kontrolných známok nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, nepredložil zamestnancovi finančného riaditeľstva podľa odseku 10, neodovzdal colnému úradu podľa odsekov 15 a 16 alebo nepožiadal colný úrad o ich zničenie podľa odseku 17 a 18, a ktoré neboli nenávratne zničené v technologickom zariadení, sa na účely tohto zákona považuje za nepreukázané. 
Alternatíva 2: 
Za preukázané použitie kontrolných známok podľa tohto Návrhu zákona sa považuje ich: 
a) použitie na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, 
b) predloženie zamestnancovi finančného riaditeľstva podľa odseku 10, 
c) odovzdanie colnému úradu podľa odsekov 15 a 16, 
d) predloženie colnému úradu na zničenie podľa odsekov 17 a 18, 
e) nenávratné zničenie v technologickom zariadení.“ 
Odôvodnenie: 
Za preukázané použitie kontrolných známok podľa Návrhu zákona by sa mala považovať aj reklamácia kontrolných známok a v tejto súvislosti aj ich predloženie - odovzdanie kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni, ako aj ich nenávratné zničenie v technologickom zariadení. 

2) Vymeniť odsek (21) za odsek (19) za účelom zachovania logickej postupnosti ustanovení Návrhu zákona a v tejto súvislosti navrhujeme pôvodný odsek (19) označiť ako odsek (20). 
Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti predložené ako zásadné pripomienky, žiadame predkladateľa, aby Návrh zákona stiahol z legislatívneho procesu a prepracoval ho v spolupráci so zástupcami všetkých dotknutých podnikateľských subjektov. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 54 ods. 7 písm. b/ , ods. 15  
K § 54 ods. 7 písm. b/ , ods. 15 
Návrh : 
Za slovami „podľa dokladov o nákupe a predaji spotrebiteľského balenia“ doplniť slová „nachádzajúcich sa v mieste nákupu a predaja“ 
Odôvodnenie: 
Chýba konkretizácia dokladu o nákupe a dokladu o predaji ako aj spôsob vedenia evidencie, a v tejto súvislosti potom vznikajú problémy s evidenciou a predkladaním dokladov orgánom kontroly pri výkone daňového dozoru 
- doklad o nákupe - v predajniach sa nachádza iba DODACÍ LIST, nakoľko FAKTÚRY 
sú dodávateľom zasielané na centrálu, kde sa evidujú v účtovníctve; 
preto na jednotlivých prevádzkach nie je možné predkladať 
daňovému dozoru faktúry; 
- doklad o predaji - Pokladničné bloky z ERP sa tlačia iba pre konečného spotrebiteľa (v 
prípade potreby orgánu dozoru sa POKLADNIČNÉ BLOKY dajú 
vytlačiť). V prípade predaja na FAKTÚRU, táto sa vyhotovuje, 
nachádza a eviduje na centrále, nie na prevádzke; 
- vedenie evidencie - evidencia je vedená v softvérovej podobe, s tým, že jednotlivé 
reporty sa dajú vytlačiť (príjem, výdaj, stav zásob). Dodacie listy sa 
nachádzajú v papierovej podobe; faktúry sa na predajniach 
nenachádzajú. 
 	Z 	N 	Povinnosť predložiť doklad o nákupe a predaji spotrebiteľských balení liehu nachádzajúcich sa v prevádzkarni je spresnené v § 54 ods. 19 návrhu zákona. 	
ZOCR SR 	K § 69 ods. 1 a 8  
K § 69 ods. 1 a 8 
Návrh: 
V ustanovení § 69 ods. 1 Návrhu zákona za slová „daňový dozor“ a v ustanovení § 69 ods. 8 Návrhu zákona za slová „daňovom dozore“, „zápisnicu“ a „úradný záznam“ vložiť príslušné číslo poznámky pod čiarou, ktorá odkazuje na ustanovenia § 37 až 39 Daňového poriadku v nasledovnom znení: 
„(1) Colný úrad vykonáva daňový dozor x), ktorým je výkon dozoru nad držbou a pohybom alkoholického nápoja, tlačou a distribúciou kontrolných známok, a tiež daňovú kontrolu. )“ 
„(8) Colný úrad podľa povahy skutočností zistených pri daňovom dozore x) vyhotoví zápisnicu y) alebo úradný záznam z), alebo vykoná daňovú kontrolu.i)“ 
Poznámka pod čiarou: 
x) § 19 a § 37 až 39 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
y) § 19 ods. 1 a § 37 ods. 5 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
z) § 19 ods. 7 a § 37 ods. 5 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že colné úrady pri výkone daňového dozoru v zmysle ustanovenia § 17 ods. 5, § 45 ods. 1 a § 45 ods. 8 zákona č. 105/2004 Z. z. toto oprávnenie zneužívajú, napríklad tak, že pri výkone daňového dozoru odmietajú spisovať zápisnicu o ústnom pojednávaní alebo zápisnicu o miestnom zisťovaní aj v prípadoch, keď je prítomná osoba oprávnená konať sama za seba alebo za spoločnosť alebo je prítomný zamestnanec, s ktorým je možné komunikovať a kedy požadujú od daňových subjektov podanie rôznych vysvetlení a vyjadrení, predloženie rôznych dokladov, potvrdení, listín, zmlúv a iných dokumentov a ich fotokópií, kedy im prikazujú sa niečoho zdržať alebo naopak nariaďujú niečo vykonať a odmietajú postupovať aj v zmysle príslušných ustanovení osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 511/1992 Zb., navrhovaným doplnením vyššie citovaných ustanovení o odvolávky na príslušné ustanovenia zákona č. 563/2009 Z. z. chceme zdôrazniť skutočnosť, že pri výkone daňového dozoru je správca dane povinný postupovať nie len podľa príslušných ustanovení zákona č. 105/2004 Z. z. ale aj podľa príslušných ustanovení zákona č. 563/2009 Z. z., nakoľko napríklad postup správcu dane pri výkone daňového dozoru, dôvody spísania zápisnice o ústnom pojednávaní alebo miestnom zisťovaní a jej náležitosti, ako aj dôvody spísania len úradného záznamu a jeho náležitosti zákon č. 105/2004 Z. z. neupravuje. 
 	Z 	N 	Povinnosti správcu dane pri výkone daňového dozoru a daňovej kontroly ustanovuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. Návrh zákona však v mimoriadnych prípadoch umožňuje začatie daňovej kontroly bez oznámenia správcu dane o daňovej kontrole.  	
ZOCR SR 	K § 70 ods. 1 písm. o)  
K § 70 ods. 1 písm. o) 
Návrh 
Navrhujeme za slová „podľa § 51 ods.“ vložiť číslo „4,“. 
Odôvodnenie: 
Na základe ustanovenia § 51 ods. 4 odberateľ kontrolných známok, ktorým je oprávnený príjemca alebo príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1, môže v daňovom voľnom obehu označiť spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou, ak prijal spotrebiteľské balenie neoznačené kontrolnou známkou z iného členského štátu, a to najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia na daňovom území inej osobe; ustanovenie § 10 ods. 1 písm. c) a § 26 tým nie je dotknuté. 
Keďže oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) môžu označovať spotrebiteľské balenie liehu už uvedené do daňového voľného obehu, t. z. že ho môžu v daňovom voľnom obehu neoznačené kontrolnou známkou aj skladovať a preto im nemôže byť za skladovanie neoznačeného spotrebiteľského balenia liehu uložená pokuta podľa § 70 ods. 2 písm. n) za správny delikt podľa § 70 ods. 1 písm. o). 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 70 : 
K § 70 : 
Návrh: 
Navrhujeme nové znenie § 70 ods. 1 písmena s), v spojení s týmto návrhom aj nové znenie ustanovenia § 70 ods. 2 písm. r) a v súvislosti s týmto doplnením navrhujeme v § 70 ods. 1 písmená s) až w) označiť ako písmená t) až x) a v § 70 ods. 2 písmená r) až u) označiť ako písmená s) až v): 

„s) poruší ustanovenie § 53 ods. 4,“ 

„r) od 2 000 eur do 100 000 eur za správny delikt podľa odseku 1 písm. s),“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme uloženie pokuty tlačiarni za porušenie obsahom, rozsahom a závažnosťou identického ustanovenia § 53 ods. 4 v rovnakej výške, ako je uložená pokuta prevádzkovateľovi daňového skladu v zmysle ustanovenia § 70 ods. 2 písm. h) za správny delikt podľa § 70 ods. 1 písm. h) Návrhu zákona, teda za porušenie povinnosti ustanovenej v § 42 ods. 2 Návrhu zákona – tlač kontrolných známok v neprítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 73 ods. 3 až 6:  
K § 73 ods. 3 až 6: 
Návrh: 

1/ V § 73 ods. 3 nahradiť slová „31. januára 2013“ slovami „31. marca 2013.“ 

2/ V § 73 ods. 4 nahradiť slová „31. marca 2013“ slovami „31. júla 2013.“ 

3/ V § 73 ods. 5 nahradiť slová „30. apríla 2013“ slovami „31. augusta 2013.“ 

4/ V § 73 ods. 6 
Alternatíva 1: 
V prípade, že nebude odberateľovi kontrolnej známky podľa § 10 ods. 3 predpisu účinného do 31. decembra 2012 daná – vytvorená možnosť prepracovaním (napr. akceptovaním nami predložených pripomienok uvedených v bode X) ustanovení § 51 ods. 11 až 13 Návrhu zákona na základe písomného súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu v lehote do 31. decembra 2015 označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie ním uvedené do daňového voľného obehu novou kontrolnou známkou podľa § 51 ods. 11 až 13, navrhujeme nové znenie odseku 6: 
„Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 a uvedené do daňového voľného obehu na daňovom území podľa odseku 4 možno predávať do úplného vypredania zásob.“ 
Alternatíva 2: 
V prípade, že bude odberateľovi kontrolnej známky podľa § 10 ods. 3 predpisu účinného do 31. decembra 2012 daná – vytvorená možnosť prepracovaním (napr. akceptovaním nami predložených pripomienok uvedených v bode X) ustanovení § 51 ods. 11 až 13 Návrhu zákona na základe písomného súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu v lehote do 31. decembra 2015 označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie ním uvedené do daňového voľného obehu novou kontrolnou známkou podľa § 51 ods. 11 až 13, navrhujeme nahradiť slová „31. decembra 2013“ slovami „31. decembra 2015.“ 
Alternatíva 3: 
V prípade, že správca dane nemá vôľu meniť ustanovenia § 51 ods. 11 až 13 v súvislosti s problémom dopredaja spotrebiteľského balenia liehu označeného „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu, môže poskytnúť širokej podnikateľskej verejnosti primerané riešenie tohto problému aj nami navrhovaným novým znením odseku 6: 
„Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 31. decembra 2015. Odberateľ kontrolnej známky (dodávateľ) môže spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 ním uvedené do daňového voľného obehu podľa odseku 3 a vrátené odberateľom z dôvodu nemožnosti predať toto spotrebiteľské balenie v lehote podľa prvej vety (do 31. decembra 2015) na základe súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu označiť v daňovom voľnom obehu novou kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 51 ods. 5 predpisu účinného od 01. januára 2013 v lehote do 31. marca 2016.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že všetky zmeny, týkajúce sa tlače, distribúcie a nakladania s novými kontrolnými známkami, ako aj so samotným označovaním spotrebiteľského balenia liehu (§ 51 a § 53 Návrhu zákona) pripadnú na prelom rokov, t. z. že uvedeným legislatívnym zmenám bude priamo predchádzať „vianočné obdobie“, ktoré tvorí predajné maximum pre všetky typy daňových subjektov, ktorými sú odberatelia kontrolných známok a zároveň je toto obdobie najviac variabilné, čo sa týka predávaného sortimentu, budú sa odberatelia kontrolných známok snažiť zabezpečiť dostatočné množstvo „starých“ kontrolných známok na každý druh predávaného spotrebiteľského balenia tak, aby predišli prípadnému výpadku ktoréhokoľvek sortimentu z trhu. V praxi to ale znamená, že po uvedenom období budú odberatelia kontrolných známok disponovať väčším počtom odobratých „starých“ kontrolných známok z každého druhu, ktoré ale v súlade s ustanovením § 73 ods. 3 Návrhu zákona budú môcť použiť na označenie spotrebiteľského balenia len do 31. januára 2011. 
Keďže navrhovaná jednomesačná lehota (od 01. 01. 2013 do 31. 01. 2013) na „dopoužívanie“ „starých“ kontrolných známok je veľmi krátka, v spojení so skutočnosťou, že v januári a februári predaj liehovín klesne a stagnuje, povedie k neodôvodneným a nezmyselným finančným stratám na strane odberateľov kontrolných známok spojených s ničením predmetných kontrolných známok. 
Naviac, keďže ustanovenia § 53 ods. 4 až 21, predovšetkým odsekov 4 a 6 Návrhu zákona budú účinné až od 01. januára 2013, „nová a jediná“ tlačiareň môže v súlade so zákonom vyhotovovať - tlačiť „nové“ kontrolné známky len na základe súhlasu finančného riaditeľstva a za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, teda až po 01. januári 2013, ktorému naviac predchádza odsúhlasenie finančným riaditeľstvom najskôr výtvarného návrhu potom tlačovej podoby „novej“ kontrolnej známky a v rovnakom čase, teda od 01. januára 2013 začnú všetci odberatelia kontrolných známok objednávať „nové“ kontrolné známky, je dôvodný predpoklad hraničiaci s istotou, že tlačiareň nemôže stihnúť vytlačiť „nové“ kontrolné známky v požadovanom množstve a tak, aby boli v lehote podľa § 53 ods. 8 Návrhu zákona, teda do 7 pracovných dní od potvrdenia prijatia žiadosti o vydanie kontrolných známok colným úradom, vydané všetkým odberateľom kontrolných známok, ktorí si o ne požiadali. 
V tejto súvislosti je nevyhnutné zdôrazniť, že nedodržanie lehôt, ale ani ostatných zákonom stanovených povinností (dodržiavanie tak dôležitých podmienok, aké sú ustanovené v § 53 ods. 2, v § 53 ods. 4 - tlač kontrolných známok len za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, ...), ako zo strany colného úradu, tak zo strany „novej“ tlačiarne nie je nijako sankcionované, takže jediným, kto doplatí na neplnenie zákonom stanovených povinností tlačiarňou a colným úradom, nezodpovedne nastavené lehoty a nevykonateľné ustanovenia uvedené v Návrhu zákona, budú odberatelia kontrolných známok a následne s nimi aj obchodníci s liehovinami, teda tí, ktorí do štátneho rozpočtu odvádzajú nemalé finančné prostriedky vo forme všetkých daní súvisiacich s obchodovaním s liehovinami. 
Ďalej k našim pripomienkam uvádzame, že aj „dvojmesačná“ lehota ustanovená v § 73 ods. 4 Návrhu zákona (de facto od 01. 02. 2013 do 31. 03. 2013) na uvedenie spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu je veľmi krátka. Je potrebné si v tejto súvislosti uvedomiť, že ďalším vážnym, neodôvodneným, neprimeraným a výrazne nepriaznivým finančným dopadom tohto Návrhu zákona na odberateľov kontrolných známok je neúmerné zvýšenie zábezpeky na daň z dôvodu uvedenia maximálne možného množstva spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu, aby sa v snahe predísť alebo v maximálnej možnej miere dali eliminovať finančné straty spojené s ničením „starých“ nenalepených kontrolných známok ale aj s preoznačením – prekolkovaním spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami a neuvedenými do daňového voľného obehu v zákonom stanovenej lehote, pričom možnosť znížiť takto navýšenú zábezpeku na daň má v súlade s ustanovením § 16 ods. 9 Návrhu zákona prevádzkovateľ daňového skladu až po 3 mesiacoch a oprávnený príjemca v súlade s ustanovením § 19 ods. 12 Návrhu zákona až po 6 mesiacoch. Tento prístup nie je korektný. 
Rovnako tak aj lehota uvedená v ustanovení § 73 ods. 6 je neodôvodnene a neprimerane krátka s veľmi vážnymi dopadmi na daňové subjekty, ako aj na správcu dane, lebo nie je možné v tak krátkej lehote, akou je 9 mesiacov, dopredať množstvo liehovín uvedených na trh - do daňového voľného obehu do 31. marca 2013. 
V tejto súvislosti musíme konštatovať, že sme nepríjemne prekvapení navrhovaným znením predmetných prechodných ustanovení, predovšetkým z dôvodu nespochybniteľne veľmi zlých skúseností s dopredajom 
• spotrebiteľského balenia liehu označeného kontrolnou „páskou“ uvedeného do daňového voľného obehu v roku 2004 pri zmene zákona o spotrebnej dani z liehu a prechode správy spotrebných daní z daňových orgánov na colné orgány, kedy prijatím zákona č. 105/2004 Z. z. bola stanovená na dopredaj predmetných spotrebiteľských balení neprimerane krátka lehota – 9 mesiacov, ktorá bola dvomi novelami predĺžená až na 23 mesiacov (novela ustanovenia § 51 ods. 44 zákonom č. 68/2005 Z. z. a zákonom č. 533/2005 Z. z.), z dôvodu, že zabezpečenie, prepadnutie a zničenie spotrebiteľského balenia označeného kontrolnou páskou v súlade s príslušnými právnymi predpismi platnými v čase jeho označenia a uvedenia na trh, resp. do daňového voľného obehu, teda preukázateľne zdaneného a riadne nadobudnutého spotrebiteľského balenia podľa predchádzajúcich právnych predpisov platných do 30. 04. 2004, by bolo v rozpore s príslušnými ustanoveniami Ústavy SR a Smernice Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecnom systéme, držbe, preprave a kontrole tovarov podliehajúcich 
spotrebnej dani v znení neskorších zmien a doplnkov; 
• spotrebiteľského balenia liehu s objemom menším ako 0,05 l neoznačeného kontrolnou známkou (zákon č. 474/2009 Z. z., ktorým sa menil a doplnil zákon č. 105/2004 Z. z. zmenou znenia ustanovenia § 10 ods. 34 písm. g) zákona č. 105/2004 Z. z. zaviedol povinnosť označovať kontrolnou známkou aj mini SBL); 
Nevhodne nastavené podmienky dopredaja predmetných SBL, tak ako ich upravovali príslušné prechodné ustanovenia, mali negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a hospodárenie podnikateľskej sféry. Tieto novelizované ustanovenia vyvolali paniku medzi obchodníkmi a neprimeraným spôsobom tak zasiahli do obchodných vzťahov. Prevádzkovatelia čerpacích staníc, niektoré veľkoobchody, ako aj veľkodistribučné siete ihneď po prijatí predmetnej novely v marci 2010 prijali interné predpisy o zákaze nákupu miniatúrnych spotrebiteľských balení liehu neoznačených kontrolnou známkou aj napriek zneniu prechodných ustanovení, ktoré obchodovanie s neoznačenými miniatúrnymi SBL v čase od 01. 03. 2010 do 30. 09. 2010 umožnili. 
Daňovým subjektom nebolo umožnené túto situáciu riešiť legálnym spôsobom. 

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti predpokladáme, že mnohí (ak nie všetci) obchodníci nebudú chcieť po 01. januári 2013 (odkedy bude možné označovať spotrebiteľské balenie „novou“ kontrolnou známkou) nakupovať spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou z dôvodu oprávnených obáv, že nebudú schopní spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou predať konečnému spotrebiteľovi do 31. decembra 2013. 

Uplatnenie predmetných prechodných ustanovení v spojení s ďalšími ustanoveniami Návrhu tohto zákona v praxi (nemožnosť preoznačiť – prekolkovať spotrebiteľské balenie v daňovom voľnom obehu) bude znamenať, že po 31. decembri 2013 správca dane spotrebiteľské balenia označené „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu zabezpečí, zničí a daňovým subjektom uloží pokutu. Štát tak siahne obchodníkom na legálne nadobudnutý majetok, za ktorý už bola odvedená spotrebná daň z liehu, daň z pridanej hodnoty a bude odvedená aj daň z príjmov, lebo v prípade zabezpečenia a prepadnutia tohto tovaru sa tento úkon v účtovníctve daňového subjektu uvedie ako škoda a tým sa hodnota tohto tovaru stáva „pripočítateľnou“ položkou pri určení základu dane z príjmu. Navrhovaná úprava bude mať za následok neprípustný zásah do vlastníckych práv, garantovaných v čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky. 

Navrhovaná úprava bude mať za následok neprípustný zásah do vlastníckych práv, garantovaných v čl. 20 ods. 1 a 4 Ústavy Slovenskej republiky, na základe ktorého „Vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu“ a v prvej vete čl. 1 Dodatkového protokolu č. 1 k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, na základe ktorej „Každá fyzická alebo právnická osoba má právo pokojne užívať svoj majetok“. 

To, že skutkovou podstatou tohto správneho deliktu, bude skutočnosť, že odberatelia kontrolných známok nebudú schopní v lehote podľa § 73 odseku 6 Návrhu zákona odpredať tovar, ktorý obchodníci (držitelia povolenia na predaj) z dôvodu vzniknutej paniky nebudú chcieť nakupovať, považujeme za absurdné. Rovnako predpokladáme, že úmyslom zákonodarcu pri vypracovaní Návrhu zákona nebolo sankcionovanie a zásah do majetkových práv podnikateľov, navyše ak z predmetného tovaru už bude odvedená spotrebná daň z liehu. 

Zastávame názor, že zmyslom prechodných ustanovení prijímaných právnych noriem alebo ich zmien je poskytnúť dostatočný (reálny) časový priestor dotknutým subjektom na zosúladenie vykonávanej činnosti v zmysle nových alebo zmenených podmienok stanovených novým alebo zmeneným právnym predpisom tak, aby sa mohol v plnej miere dostaviť pozitívny efekt, ktorý je spravidla dôvodom vykonanej legislatívnej úpravy. Prechod zo starej právnej úpravy na novú by mal byť plynulý a pre všetky zúčastnené strany, čo najmenej zaťažujúci. 

S poľutovaním musíme konštatovať, že prechodné ustanovenia predloženého Návrhu zákona budú mať deštruktívne účinky na podnikateľské subjekty, ktoré obchodujú s liehovinami, ako aj na celé podnikateľské prostredie v tejto sfére. 
 	Z 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 73  
K § 73 

Návrh: 
Za paragraf 14, vložiť § 15, v nasledovnom znení“ 
„Ak bolo právnickej osobe alebo fyzickej osobe vydané povolenie na predaj alebo oprávnenie na distribúciu podľa zákona č. 105/2004 Z.z. účinného do 31. decembra 2011, považuje sa toto povolenie za povolenie na predaj alebo oprávnenie na distribúciu vydané podľa predpisu účinného od 1. januára 2012.“ 
Odôvodnenie: 
V § 54 Návrhu zákona sú zakotvené podmienky pre získanie povolenia na predaj a oprávnenia na distribúciu, ktoré získavali subjekty aj podľa súčasne platného zákona o spotrebnej dani z liehu. V prechodných ustanoveniach sa však tieto inštitúty nespomínajú. 
 	Z 	N 	Z navrhovaných prechodných ustanovení je zrejmé, že sa vzťahujú i na osoby, ktorým bolo vydané povolenie na predaj alebo oprávnenie na distribúciu.  	
ZOCR SR 	K názvu zákona: 
Návrh: 
Upraviť názov zákona na: „Zákon o spotrebnej dani z alkoholických nápojov a z liehu“ 
Odôvodnenie: 
Z názvu zákona vôbec nevyplýva, že upravuje aj zdaňovanie, resp. nakladanie nielen s alkoholickými nápojmi ale aj s mnohými inými komoditami - tovarmi obsahujúcimi lieh v množstve viac ako 1,2 % objemu a preto ho považujeme za neúplný. 
Zároveň môže byť názov predloženého zákona pre podnikateľské subjekty zavádzajúci v tom zmysle, že vyvoláva dojem, že predmetný zákon upravuje (pojednáva) len o alkoholických nápojoch a že zdanený môže byť len lieh vo forme alkoholického nápoja, čo nie je pravda. 
Návrh zákona, okrem ustanovení týkajúcich sa nakladania s alkoholickými nápojmi, ktorými sú pivo, víno, medziprodukty, fermentované nápoje a liehoviny, upravuje aj nakladanie (výrobu, spracovanie, skladovanie, prepravu, príjem a výdaj) s mnohými inými komoditami, ktoré nie sú alkoholickými nápojmi, napr. arómy, osobitne a všeobecne denaturovaný lieh a výrobky z neho vyrobené, syntetický a sulfitový lieh, technický lieh, pribudlina, ako aj mnohé odpady z chemických výrob obsahujúcich lieh. 
Predložený návrh zákona, samozrejme, upravuje predovšetkým zdaňovanie alkoholických nápojov a spôsob nakladania s nimi ale mnohými ustanoveniami upravuje aj zdaňovanie a spôsob nakladania s liehom ako chemickou látkou – zlúčeninou a vyššie uvedenými tovarmi obsahujúcimi lieh, ktoré nie sú a ani sa nedajú považovať za alkoholické nápoje. 
Aj smernice definujúce tovary podliehajúce spotrebným daniam majú okrem alkoholických nápojov v názve aj etanol alebo jeho synonymá – lieh a alkohol. Napr.: 
• Smernica Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992); 
• Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992); 
Je to predovšetkým z toho dôvodu, že lieh je tou látkou – zlúčeninou, ktorá je spoločným menovateľom všetkých alkoholických nápojov a pre účinky ktorej, sú alkoholické nápoje zdaňované. 
Ale keďže lieh je veľmi rozšírenou, ľahko dostupnou a používanou organickou zlúčeninou so širokým priemyselným využitím, je obsiahnutý v mnohých tovaroch. A práve z dôvodu možného zneužitia liehu pri jeho spracovaní a výrobe niektorých druhov tovarov alebo pri jeho znovuzískaní z týchto tovarov, je lieh, ako chemická zlúčenina, ale aj lieh obsiahnutý v tovaroch iných ako sú alkoholické nápoje v množstve väčšom ako 1,2 % objemu, predmetom spotrebnej dane a nakladanie s ním je zákonom upravené a kontrolované správcami dane. 
Na základe vyššie uvedeného zastávame názor, že z názvu zákona by malo jednoznačne vyplývať, že neupravuje zdaňovanie len alkoholických nápojov ale aj liehu samotného, liehu upraveného – denaturovaného, ako aj výrobkov obsahujúcich lieh, iných ako alkoholických nápojov. 
Ani na účely tohto zákona by sme lieh určený na priemyselné využitie a obsiahnutý vo výrobkoch iných, ako sú alkoholické nápoje, nedefinovali ako alkoholický nápoj ale navrhujeme jeho samostatnú definíciu a nakladanie s ním odlíšiť v príslušných ustanoveniach Návrhu zákona. 
 	O 	N 	Pojem alkoholický nápoj je jasne vymedzený na účely tohto zákona, pričom v špecifických prípadoch sa v zákone vždy konkretizuje o ktorom alkoholickom nápoji sa pojednáva, teda používa sa konkrétne pomenovanie napr. „alkoholický nápoj, ktorým je lieh“. 	
ZOCR SR 	K § 2 ods. 1 písm. g):  
K § 2 ods. 1 písm. g): 
Návrh: 
Slovo „osoba“ nahradiť slovným spojením „právnická osoba alebo fyzická osoba (ďalej len „osoba“)“. 
Odôvodnenie: 
V celom Návrhu zákona sa používa pojem „osoba“, pričom je zrejmé, že Návrh zákona upravuje činnosť právnických osôb a fyzických osôb vo vzťahu k nakladaniu s tovarmi – alkoholickými nápojmi a liehom podliehajúcimi spotrebnej dani z alkoholických nápojov a je výhodou, ak sú tieto pojmy („právnické osoby“ a „fyzické osoby“) definované a používané aj v iných platných všeobecne záväzných právnych predpisoch, napr. v Občianskom zákonníku a Obchodnom zákonníku. 
Pojem „osoba“ považujeme vo vzťahu k Návrhu zákona za vágny. 
Naviac ustanovenia § 70 a § 71 Návrhu zákona pracujú s pojmami právnická osoba a fyzická osoba a rozlišujú ich. 
Preto navrhujeme v celom texte Návrhu zákona ponechať používanie pojmu „osoba“ ale s tým, že bude tento pojem bližšie určený a bude zavedená legislatívna skratka. 
 	O 	N 	Zavedenie pojmov súvisí so závermi Legislatívnej rady vlády SR, ktorá odporučila používať termín „osoba“. 	
ZOCR SR 	K § 5 ods. 1 písm. a): 
K § 5 ods. 1 písm. a): 
Návrh: 
V texte za bodkočiarkou vsunúť za slová „alkoholom sa“ slovné spojenie „na účely tohto zákona“. 
Odôvodnenie: 
Pojem – výraz „alkohol“ je veľmi všeobecný a takto zadefinovaný je len na účely tohto zákona, pričom je táto definícia na účely tohto zákona nevyhnutná. 
Doplnenie slovného spojenia navrhujeme za účelom zdôraznenia toho, čo pojem alkohol zahŕňa – znamená na účel Navrhovaného zákona. 
 	O 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 5 ods. 2 a 3: 
K § 5 ods. 2 a 3: 
Návrh: 
Odseky 2 a 3 navzájom zameniť. 
Odôvodnenie: 
Zámenu odsekov navrhujeme z dôvodu zachovania logickej postupnosti textu vyplývajúcej už názvu § 5 – najskôr je upravený základ dane, potom by malo byť upravené jeho zaokrúhľovanie, lebo až takto zaokrúhlený údaj sa použije na výpočet dane. 
 	O 	N 	Usporiadanie odsekov považujeme za vhodné. 	
ZOCR SR 	K § 6 ods. 2 písm. a) a b): 
K § 6 ods. 2 písm. a) a b): 
Návrh: 
Slovko „je“ nahradiť slovným spojením „sa ustanovuje“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanú formuláciu považujeme za gramaticky správnejšiu. 
 	O 	N 	Celé znenie ustanovenia bolo zmenené a zjednodušené.  	
ZOCR SR 	K § 6 ods. 10 a 11: 
K § 6 ods. 10 a 11: 

Alternatíva 1: 

Návrh: 
Vypustiť odseky 10 a 11. 
Odôvodnenie: 
V prípade, že bude náš návrh na znenie odsekov 4, 5, a 6 uvedený v bode 6. našich pripomienok akceptovaný v plnej miere, považujeme definovanie sadzby dane za zrozumiteľné a jednoznačné a preto nie je potrebné, aby ministerstvo uverejňovalo tento výpočet vo svojom publikačnom orgáne. 
A vzhľadom na formuláciu a znenie odsekov 1, 2, 4, 5 a 6 nie je potrebné uvádzať, že „zmena sadzby dane z alkoholického nápoja sa vzťahuje na každý alkoholický nápoj, a to v rovnakej percentuálnej výške“, lebo ak sa zmení sadzba dane uvedená v odseku 1, potom sa v „rovnakej percentuálnej výške“ zmení sadzba dane každého alkoholického nápoja podľa definícií a výpočtov uvedených v ods. 4, 5 a 6. 

Alternatíva 2: 

K § 6 ods. 10: 
Návrh: 
Vypustiť odsek 10; odsek 11 označiť ako odsek 10. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na formuláciu a znenie odsekov 1, 2, 4, 5 a 6 nie je potrebné uvádzať, že „zmena sadzby dane z alkoholického nápoja sa vzťahuje na každý alkoholický nápoj, a to v rovnakej percentuálnej výške“, lebo ak sa zmení sadzba dane uvedená v odseku 1, potom sa v „rovnakej percentuálnej výške“ zmení sadzba dane každého alkoholického nápoja podľa definícií a výpočtov uvedených v ods. 4, 5 a 6. 
K § 6 ods. 11: 
Návrh: 
Zmeniť slovosled nasledovne: „Výpočet výšky sadzby dane podľa odsekov 2 až 6 uverejňuje ministerstvo vo svojom publikačnom orgáne.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhovaný text považujeme za zrozumiteľnejší. 
 	O 	N 	Z dôvodu jednoznačnosti považujeme zverejnenie sadzieb dane napr. vo Finančnom spravodajcovi za efektívne. 	
ZOCR SR 	K § 7 ods. 2 písm. e): 
K § 7 ods. 2 písm. e): 
Návrh: 
Za slová „,a to aj“ vložiť slovné spojenie „v prípade“, 
Odôvodnenie: 
Gramaticky správna formulácia. 
 	O 	N 	Znenie ustanovenia je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády. 	
ZOCR SR 	K § 11 ods. 1 písm. e) bod 1. a 2.: 
K § 11 ods. 1 písm. e) bod 1. a 2.: 
Návrh: 
Slovo „okrem“ nahradiť slovným spojením „s výnimkou“. 
Odôvodnenie: 
Gramaticky správnejšia formulácia. 
 	O 	N 	Znenie ustanovenia je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády. 	
ZOCR SR 	K § 13 ods. 2 písm. a) bodu 3.: 
K § 13 ods. 2 písm. a) bodu 3.: 

Návrh: 
Nové znenie bodu 3.: 
„3. zápisnicu (protokol o zničení) o zničení kontrolných známok vyhotovenú colným úradom podľa § 53 ods. 15 alebo úradný záznam o zničení kontrolných známok alebo doklad preukazujúci, že spotrebiteľské balenie bolo podľa právnych predpisov príslušného členského štátu označené na daňové účely v prípade, že je správca dane príslušného členského štátu oprávnený podľa právnych predpisov príslušného členského štátu vyhotoviť takéto doklady,“ 
Odôvodnenie: 
Odberateľ kontrolných známok je podľa § 53 ods. 15 a 16 Návrhu zákona oprávnený kontrolné známky „z iného dôvodu nepoužiteľné“ predložiť colnému úradu na zničenie a v zmysle § 51 ods. 9 písm. e) Návrhu zákona „neoznačené spotrebiteľské balenie prepraviť do iného členského štátu mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely podľa § 26 Návrhu zákona. 
V prípade, že spotrebiteľské balenie prepraví podľa § 26 Návrhu zákona označené kontrolnou známkou bude oprávnený „strhnúť“ a zničiť kontrolné známky v inom členskom štáte a doložiť úradný záznam o zničení kontrolných známok alebo doklad preukazujúci, že spotrebiteľské balenie bolo podľa právnych predpisov príslušného členského štátu označené na daňové účely v prípade, že je správca dane príslušného členského štátu oprávnený podľa právnych predpisov príslušného členského štátu vyhotoviť takýto doklad. 
 	O 	N 	Ustanovenie sa navrhuje upraviť tak, aby bolo vykonateľné i v prípadoch postupu pri vrátení dane, ak sa spotrebiteľské balenia liehu, označené slovenskými kontrolnými známkami, prepravuje mimo pozastavenia dane do iného členského štátu, v ktorom musí byť označené spotrebiteľské balenia liehu podľa predpisov tohto členského štátu a správca dane v tomto členskom štáte nie je povinný potvrdzovať podľa právnych predpisov tohto členského štátu, že kontrolné známky boli zo spotrebiteľského balenia odstránené a zničené.  	
ZOCR SR 	K § 15 ods. 9 písm. d): 
K § 15 ods. 9 písm. d): 
Návrh: 
Za slová „ktorého pôvod“ vložiť slovné spojenie „a spôsob nadobudnutia v súlade s týmto zákonom“. 
Odôvodnenie: 
Preukázanie spôsobu nadobudnutia v súlade s týmto zákonom je mimoriadne dôležité v súvislosti s preukázaním daňového subjektu, v tomto prípade prevádzkovateľa daňového skladu, či alkoholický nápoj, ktorý skladuje alebo prechováva je alebo nie je preukázateľne zdanený. 
Naviac uvedená formulácia sa v plnom znení – „alkoholický nápoj, ktorého pôvod a spôsob nadobudnutia v súlade s týmto zákonom nevie preukázať“ – nachádza aj v iných ustanoveniach Návrhu zákona, napr.: § 15 ods. 13, § 51 ods. 9 písm. b) 
 	O 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 15 ods. 11 písm. a), b) a c) a § 19 ods. 18 písm. a), b) a c): 
K § 15 ods. 11 písm. a), b) a c) a § 19 ods. 18 písm. a), b) a c): 

Návrh: 
1/ V § 15 ods. 11 písm. a) nahradiť čiarku na konci textu bodkočiarkou a doplniť text nasledujúceho znenia: 
„v prípade, že prevádzkovateľ daňového skladu alebo dedič podľa odseku 8 písm. b), alebo súdom ustanovený správca dedičstva podá daňové priznanie a zaplatí daň v lehote určenej colným úradom, colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň osobe, ktorej zaniklo povolenie na prevádzkovanie daňového skladu v lehote do 10 dní odo dňa zaplatenia dane,“ 

2/ V § 19 ods. 18 písm. a) nahradiť čiarku na konci textu bodkočiarkou a doplniť text nasledujúceho znenia: 
„v prípade, že oprávnený príjemca alebo dedič podľa odseku 15 písm. a), alebo súdom ustanovený správca dedičstva podá daňové priznanie a zaplatí daň v lehote určenej colným úradom, colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň osobe, ktorej zaniklo povolenie prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane v lehote do 10 dní odo dňa zaplatenia dane,“ 

3/ V § 15 ods. 11 na začiatok znenia písm. b) a c) vložiť text nasledujúceho znenia: 
„v prípade, že prevádzkovateľ daňového skladu alebo dedič podľa odseku 8 písm. b), alebo súdom ustanovený správca dedičstva nepodá daňové priznanie a nezaplatí daň v lehote určenej colným úradom podľa písm. a),“ 

4/ V § 19 ods. 18 na začiatok znenia písm. b) a c) vložiť text nasledujúceho znenia: 
„v prípade, že oprávnený príjemca alebo dedič podľa odseku 15 písm. a), alebo súdom ustanovený správca dedičstva nepodá daňové priznanie a nezaplatí daň v lehote určenej colným úradom podľa písm. a),“ 

5/ V § 15 ods. 11 písm. b) a v § 19 ods. 18 písm. b) nahradiť slovo „bezodkladne“ textom nasledujúceho znenia: 
„v lehote do 3 pracovných dní odo dňa použitia zábezpeky“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ daňového skladu a „opakovaný“ oprávnený príjemca majú zloženú zábezpeku na daň v nemalej výške a colný úrad nemá v predmetných ustanoveniach určené žiadne lehoty na vrátenie alebo použitie zloženej zábezpeky na daň a lehota na vrátenie prípadného zostatku je „bezodkladne“ a skúsenosti z praxe sú také, že colnému úradu tieto úkony po zániku a odňatí povolenia vrátane vrátenia zábezpeky na daň trvali aj rok (dokonca aj v prípade, že opakovaný oprávnený príjemca pri odňatí povolenia podal daňové priznanie za „posledné“ zdaňovacie obdobie a zaplatil spotrebnú daň v zákonom stanovenej lehote), čo je absolútne neúmerné a neprípustné, považujeme za viac ako potrebné upraviť činnosť colného úradu ustanovením konkrétnych lehôt na vykonanie predmetných úkonov. 
 	O 	N 	Lehota na vrátenie zloženej zábezpeky je ustanovená tak, aby bola vrátená v najkratšom možnom termíne po splnení podmienok. 	
ZOCR SR 	K § 19: 
K § 19: 
Návrh: 
Zmeniť usporiadanie jednotlivých odsekov 
- ods. 1 až 7 Návrhu zákona zostávajú v pôvodnom poradí, 
- ods. 14 Návrhu zákona sa prečísľuje na ods. 8 
- ods. 8 až 10 Návrhu zákona budú ods. 9 až 11 
- ods. 12 a 13 Návrhu zákona zostanú v pôvodnom poradí ako ods. 12 a 13 
- ods. 11 Návrhu zákona sa zmení na ods. 14 
- ods. 15 až Návrhu zákona bude ods. 
Odôvodnenie: 
Logická nadväznosť odsekov. 
 	O 	N 	Usporiadanie odsekov považujeme za vhodné. 	
ZOCR SR 	K § 19 ods. 11: 
K § 19 ods. 11: 
Návrh: 
za slová „odo dňa“ vložiť slovo „doručenia“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme upresniť začiatok plynutia lehoty za účelom zabrániť komplikáciám spôsobeným nejednoznačným a rozdielnym určením začiatku plynutia mimoriadne dôležitej lehoty na doplnenie zloženej zábezpeky na daň, ktorej nedodržanie je dôvodom na odňatie povolenia prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane. 
 	O 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 29 ods. 10: 
K § 29 ods. 10: 
Návrh: 
Za slovné spojenie „na daňovom území chce“ vložiť text „v rámci podnikania“. 
Odôvodnenie: 
Zásielkový obchod vždy realizuje odosielateľ v rámci svojho podnikania odberateľovi – právnickej osobe alebo fyzickej osobe, ktorá použije predmet dane na súkromné účely. 
 	O 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 42 ods. 2: 
K § 42 ods. 2: 
Návrh: 
Za slovné spojenie „ktorý prijíma, skladuje alebo odosiela lieh“ vložiť slovo „len“. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov daňových skladov s výnimkou tých, ktorí prevádzkujú v pozastavení dane sklad liehu podľa ustanovenia § 46 odseku 2 písm. a), v ktorom prijímajú, skladujú alebo odosielajú len lieh v spotrebiteľskom balení. 
 	O 	A 	 	
ZOCR SR 	K § 54 ods. 14, písm. a)  
K § 54 ods. 14, písm. a) 
Návrh: 
Predĺžiť lehotu na oznamovanie zmien na 30 pracovných dní 
Odôvodnenie: 
Môže sa stať, že lehota 15 dní bude pre určitý subjekt z objektívnych ale aj možných subjektívnych dôvodov nestíhateľná a vzhľadom k tomu, že ide o sankcionovanú povinnosť je potrebné, aby tieto osoby mali dostatočný priestor na jej splnenie. 
 	O 	N 	Vzhľadom k tomu, že všetky zmeny skutočností a údajov možno oznámiť i elektronicky, lehotu 15 dní na oznamovanie zmien skutočností a údajov považujeme za dostatočnú a nie je dôvod na jej predlžovanie.  	
ZOCR SR 	K § 54 ods. 17  
K § 54 ods. 17 
Návrh: vypustiť ods. 17 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na doterajšiu prax by bolo vhodné upustiť od povinnosti oznamovať údaje elektronicky v zmysle tohto bodu tohto paragrafu návrhu zákona (hoci uvedená povinnosť je už súčasťou aktuálne platného zákona č. 105/2004 Z.z. o spotrebnej dani z liehu) nakoľko sa jedná o administratívne zbytočné zaťaženie držiteľa oprávnenia na distribúciu, ktorý nie je prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca, príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1 alebo dovozca spotrebiteľského balenia. 
 	O 	N 	V nadväznosti na požiadavky daňových subjektov sa zaviedla povinnosť oznamovať požadované údaje elektronicky.  	
ZOCR SR 	K § 54 ods. 19, posledná veta 
K § 54 ods. 19, posledná veta 
Návrh: skrátenie lehoty z 5 na 2 roky 
Odôvodnenie: 
Pokladničné bloky spolu so všetkými pohybmi liehu na skladových kartách, resp. reporty o pohyboch liehu sa nachádzajú v programe, kde sú aj iné tovarové položky (je ich veľa) a toto všetko sa musí uchovávať 5 rokov. Je to veľmi dlhá doba na uchovávanie takého 
množstva tovarov. 
 	O 	N 	Lehota je zosúladená s lehotou na vyrubenie dane. 	
ZOCR SR 	K § 53 ods. 3:  
K § 53 ods. 3: 
Návrh: 
Nasledovné znenie poslednej vety a doplnenie ustanovenia novou vetou: 
„Finančné riaditeľstvo po uzatvorení zmluvy na tlač kontrolných známok zverejní na svojom webovom sídle znenie platnej zmluvy na tlač kontrolných známok65) a cenu kontrolnej známky. Cena kontrolnej známky nesmie byť vyššia ako 0,005 eura za 1 kus kontrolnej známky.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že uzavretie zmluvy na tlač kontrolných známok s finančným riaditeľstvom možno považovať za získanie lukratívnej štátnej zákazky so zabezpečeným ziskom na tri roky, majú daňové subjekty právo na informácie o dohodnutých zmluvných podmienkach (aj vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti majú zmluvu na tlač kontrolných známok uzavretú s tlačiarňou samotní odberatelia kontrolných známok), predovšetkým takých, ktoré nie sú dostatočne upravené alebo úplne absentujú v Návrhu zákona a ktoré mali daňové subjekty s tlačiarňou dojednané – cena kontrolnej známky, zmluvná pokuta alebo iný postih alebo náhrada škody za nedodržanie lehoty na dodanie potrebného počtu kontrolných známok, za dodanie nekvalitných, poškodených alebo iným spôsobom poškodených a nepoužiteľných známok (nesprávne identifikačné číslo vrátane ROČ, objemu alebo koncentrácie liehu), .... 
Považujeme za absolútne prioritné stanovenie maximálnej ceny kontrolnej známky v zákone a nie len v zmluve uzavretej finančným riaditeľstvom s tlačiarňou z dôvodov uvedených v Odôvodnení navrhovanej alternatívy 1 v súvislosti s ustanoveniami § 51 a § 53 Návrhu zákona týkajúcich sa nakladania s kontrolnými známkami. 
 	Z 	N 	Cenu kontrolnej známky nemožno ustanoviť priamo v zákone z dôvodu, že tá je len jedným z kritérií podmienok súťaže na výber tlačiarne a závisí aj od požadovaných ochranných prvkov kontrolnej známky.  	
SOCP 	K § 9 
V 9 ods. 4 písm. e) návrhu zákona sa pre žiadateľa o zaradenie do evidencie užívateľských podnikov alebo o vydanie odberného poukazu stanovuje splnenie podmienky, že nemá nedoplatky na povinných odvodoch poistného podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na to, že žiadateľovi podľa zákona o sociálnom poistení okrem nedoplatku na poistnom môže vzniknúť aj iný nedoplatok napr. na príspevkoch na starobnom dôchodkovom sporení, penále, pokutách, zastávame názor, že u žiadateľa by sa mali skúmať všetky nedoplatky voči Sociálnej poisťovni a zdravotným poisťovniam, obdobne, ako sa navrhuje pri colnom úrade a daňovom úrade v písmene c); z uvedeného dôvodu navrhujeme znenie písmena e) upraviť nasledovne: „e) nemá evidované nedoplatky podľa osobitných predpisov (odkaz 23).“. 
Táto pripomienka sa vzťahuje aj na ďalšie ustanovenia návrhu zákona, v ktorých sa upravujú podmienky pre žiadateľov napr. § 16,19, 20,49,52,53,73. 

 	O 	N 	Návrh zákona nemá zámer preverovať nedoplatky na starobnom dôchodkovom sporení a pod.  	
Verejnosť 	Všeobecne k zákonu 
PRIPOMIENKY 
Slovenského združenia výrobcov piva a sladu 
k návrhu zákona o spotrebnej dani z alkoholických nápojov 

VŠEOBECNE K ZÁKONU – ZÁSADNÉ PRIPOMIENKY: 

Slovenské združenie výrobcov piva a sladu (SZVPaS) si cení snahu vlády o zavedenie “spravodlivejšieho” systému na nastavenie spotrebných daní pre rôzne kategórie alkoholických nápojov. Zavedenie spotrebnej dane na víno podporuje konkurencieschopnosť medzi jednotlivými kategóriami produktov Napriek tejto snahe, však legislatíva aj naďalej stavia kategóriu piva do postavenia nevýhodnejšieho voči ostatným alkoholickým nápojom a preto konkrétne predložený návrh zákona daný zámer nespĺňa. Navyše, prepojením spotrebnej dane na všetky produkty sa neberú do úvahy špecifické črty kategórie piva. 

SZVPaS má ďalej za to, že ciele danej legislatívy je možné dosiahnuť aj bez zavedenia jednotného systému prepojenia sadzieb na jednotlivé kategórie alkoholických nápojov. 

Slovenskí spotrebitelia sú veľmi citliví na zmenu ceny a preto nárast spotrebnej dane nemusí automaticky znamenať nárast príjmov do štátneho rozpočtu. Zníženie spotreby a presun spotrebiteľov k lacnejším produktom automaticky zredukuje aj daňové príjmy v štátnom rozpočte. Zníženie spotreby má takisto negatívne dôsledky pre lokálnych pestovateľov a farmárov ako ostatných účastníkov dodávateľského reťazca v pivovarníckom sektore. 

Je veľmi pravdepodobné že zvýšenie spotrebnej dane na pivo bude mať za následok zníženie spotreby piva na Slovensku. 

SZVPaS preto nemôže s navrhovanou legislatívou súhlasiť. 

Zdôvodnenie: 
1. Jednotlivé kategórie sa vyznačujú rozdielnymi charakteristikami 

Štúdia PricewaterhouseCoopers (Zdaňovanie pivného sektoru – Európska analýza nákladov spojených s výrobou piva a dopad spotrebných daní, September 2010) preukázala, že náklady na výrobu piva (prepočítané na liter čistého alkoholu) predstavujú 45,2 eur, čo je v priemere dva a pol krát viac ako náklady na výrobu tvrdého alkoholu (18,6 eur) alebo vína (17,9 eur). Z tohto pohľadu sa javí návrh zákona ako diskriminačný voči sektoru piva v porovnaní s inými subjektami zdaňovania. 

Daňový systém, ktorý používa Plato stupne s fixnou sadzbou (eur/hl) a ktorý umožňuje smernica EÚ 92/84/EHS, berie do úvahy špecifiká piva a poskytuje jednoduchý a transparentný spôsob zdanenia piva. Preto navrhujeme ponechať tento systém zdaňovania piva. 

2. Dopad na zamestnanosť 

Návrh zákona taktiež navrhuje približne 28 %-né zvýšenie spotrebnej dane na pivo, ktoré sa môže 
odraziť v: 

a. Zníženej konzumácii piva a prechode na konzumáciu iných alkoholických nápojov (viď tabuľka nižšie). 
b. Nižšej zamestnanosti v pivovarníckom priemysle a nadväzujúcich odvetviach. 
c. Potenciálne nižších príjmoch do štátneho rozpočtu v iných oblastiach, napr. DPH, daň z príjmu, 
sociálne odvody súčasne s vyššími nákladmi štátu na odvody v nezamestnanosti atď. 
d.Možnej likvidácii pivovarov. 

Spotreba nápojov na Slovensku v litroch na obyvateľa v rokoch 2000-2010: 

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 
Pivo 88,9 88,2 92,3 89,5 82,4 80,0 81,0 82,4 80,8 79,2 70,2 
Víno hroznové 10,8 11,3 11,7 10,8 10,3 10,2 12,2 11,5 11,4 13,5 13,4 
Víno ostatné: 1,6 2,3 2,2 2,4 3,0 1,6 3,3 2,2 2,4 3,0 1,6 
Víno spolu: 12,4 13,6 13,9 13,2 13,3 11,8 15,5 13,7 13,8 16,5 15,0 
Liehoviny 
(40% lieh) 9,7 9,1 8,8 7,4 8,7 11,2 9,0 10,8 11,7 9,9 10,6 
Alkoholické nápoje spolu: 
(na 100% lieh) 8,9 8,7 8,8 8,1 8,3 9,0 8,6 8,9 9,6 9,0 8,8 
Nealkoholické nápoje 
spolu: 146,4 155,4 157,1 170,5 167,0 183,0 213,1 242,2 235,6 232,2 224,4 

Zdroj: Štatistický úrad SR 

3. Dlhodobá garancia spravodlivého systému daní 

Navrhovaný systém spotrebných daní prepája všetky kategórie alkoholických nápojov, ktorých sa týka spotrebná daň a navrhuje značné zvýšenie spotrebnej dane na pivo. Vzhľadom na obsah alkoholu v jednotlivých kategóriách nápojov navrhované zvýšenie, ako aj samotný výpočet spotrebnej dane na pivo je v nepomere k ostatným kategóriám. Súčasne navrhovaná legislatíva preto neposkytuje záruku skutočne spravodlivého zdanenia všetkých zdaňovaných kategórií do budúcnosti. 

Previazanosť a flexibilta 

Navrhovaná legislatíva zároveň prináša do zákona dodatočnú previazanosť, komplikovanosť a dodatočné administratívne náklady pre pivovarnícky priemysel. Previazanosť zdaňovaných kategórií v návrhu zákona limituje flexibilitu vlády riešiť jednotlivé kategórie samostatne, napr. neberie do úvahy špecifiká zdravotné a sociálne, ako napríklad podporu spotrebiteľského správania voči nízkoalkoholickým nápojom. Tento zámer by sa dal efektívnejšie riesiť samostatnou legislatívou pre každú kategóriu zdaňovaných nápojov. 

 	O 	N 	Pri zdaňovaní alkoholických nápojov je potrebné vytvoriť takú štruktúru zdaňovania jednotlivých alkoholických nápojov, ktorá by zohľadňovala všetky aspekty vplývajúce na ich výrobu, spracovanie, distribúciu a spotrebu. Z dlhodobého hľadiska je preto žiaduce eliminovať existujúcu diskrimináciu jednotlivých druhov alkoholických nápojov, spôsobenú rozdielnym prístupom pri ich zdaňovaní, nakoľko súčasný systém zdaňovania motivuje spotrebiteľov k presunu spotreby z viac daňovo zaťažených predmetov spotrebnej dane, ktorými sú lieh a pivo, k daňovo zvýhodnenému tichému vínu. Takéto spotrebiteľské rozhodovanie má však negatívny dopad na príjmovú stránku štátneho rozpočtu, čo však nie je v súlade s cieľom konsolidácie verejných financií. 	
Verejnosť 	K § 12 - zásadné pripomienky 
K §12 – ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 

Na koniec ustanovenia sa pripájajú nové ods. 7, 8 a 9, ktoré znejú: 
„7. Ak daňový dlžník zistí, že podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zvýšenie dane, je povinný podať colnému úradu dodatočné daňové priznanie bezodkladne po zistení nesprávnosti alebo neúplnosti daňového priznania s uvedením obdobia, ktorého sa dodatočné daňové priznanie týka, a zaplatiť daň do desiatich pracovných dní odo dňa podania dodatočného daňového priznania. Dodatočné daňové priznanie musí byť označené ako "Dodatočné". V dodatočnom daňovom priznaní sa uvedú iba rozdiely oproti pôvodne podanému daňovému priznaniu. 
8. Na dodatočné daňové priznanie podľa odseku 7 sa neprihliadne, ak už colný úrad začal daňovú kontrolu smerujúcu k preskúmaniu skutočností rozhodujúcich pre správne určenie dane alebo uplatneného vrátenia dane za obdobie, ktorého by sa dodatočné daňové priznanie týkalo. 
9. Ak podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zníženie dane, 
a) prevádzkovateľ daňového skladu môže vykonať opravu dodatočným daňovým priznaním, najneskôr však do troch rokov od konca zdaňovacieho obdobia, ktorého sa oprava týka, 
b) daňový dlžník neuvedený v písmene a) uplatní vrátenie dane v žiadosti o vrátenie dane a postupuje podľa § 13.“ 

 	O 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
Verejnosť 	K § 13 - zásadná pripomienka 
K §13 - ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 

Na koniec ustanovenia §13 ods. 5 návrhu zákona sa dopĺňa veta: 
„5. (...) vrátenie dane je možné uplatniť v daňovom priznaní za obdobie nasledujúce po skončení toho kalendárneho mesiaca, v ktorom boli splnené všetky podmienky na uplatnenie vrátenia dane, najneskôr však do štyroch rokov od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom možnosť na vrátenie dane vznikla. 

Zdôvodnenie: Takéto ustanovenie by umožnilo vyhnúť sa opakovanému vypracovávaniu dodatočných daňových priznaní, keďže reklamácie sú v pivovarníckom podnikaní pravidelnou súčasťou biznisu a dejú sa opakovane každý mesiac. Bolo by tiež v súlade so snahou vlády vytvoriť jednoduchšie prostredie a odstrániť prebytočné administratívne úkony. Praktickým riešením by mohlo byť upravenie tlačiva daňového priznania, v ktorom by sa vyčlenila časť pre vrátenie dane a platiteľ by platil plnú daň a vrátená daň by sa spoločnosti vrátila po 30 dňoch. 

Ustanovenie §13 ods. 6 návrhu zákona sa mení a znie: 
„6. ---daň vráti do 15 dní od ukončenia daňovej kontroly. Uplatnenie vrátenia dane zo strany platiteľa však automaticky nezakladá podnet na okamžité začatie daňovej kontroly na zistenie oprávnenosti vrátenia dane. Ak colný úrad zistí, že daň zistená daňovou kontrolou..... 

Zdôvodnenie: Rovnako ide o odstránenie zbytočných administratívnych úkonov a zjednodušenie celého procesu. 

 	O 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
Verejnosť 	K § 16 - zásadné pripomienky 
K § 16 - ZÁSADNÉ PRIPOMIENKY 

Ustanovenie §16 ods. 7 písm. b) a c) návrhu zákona sa menia a znejú: 
„b) ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 ods. 1 alebo §65 prevyšuje o viac ako 20% daň pripadajúcu na množstvo alkoholického nápoja, na ktoré je zložená zábezpeka na daň; prevádzkovateľ daňového skladu je povinný zvýšiť zábezpeku na daň o sumu dane, ktorá prevyšuje zloženú zábezpeku na daň, a to v lehote najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu nad zloženou zábezpekou na daň; to neplatí, ak colný úrad prevádzkovateľovi daňového skladu upustil od povinnosti zložiť zábezpeku na daň. 
c) do 30 kalendárnych dní odo dňa oznámenia podľa ods. 8, a to o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane.“ 

Zdôvodnenie: Ide o sprísnenie, ktoré by bolo v praxi veľmi ťažko realizovateľné. V prípade, že je záruka riešená formou bankovej záruky, je veľmi malá šanca na splnenie časového termínu 10 dní na navýšenie záruky, keďže k takémuto úkonu je potrebných viacero administratívnych úkonov vrátane podpisov príslušných členov predstavenstva. Čo sa týka zníženia limitu na 10 %, máme za to, že ide o zbytočné administratívne znáročnenie, pretože k takémuto prevýšeniu môže najmä v silných letných mesiacoch dôjsť pravidelne, čo by mohlo znamenať zmenu výšky záruky v krátkych intervaloch. 

Ustanovenie §16 ods. 9 návrhu zákona sa mení a znie: 
„9. Prevádzkovateľ daňového skladu môže požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku, ktorá vyhotovila bankovú záruku, 35) o zníženie zloženej zábezpeky na daň. Žiadosť o zníženie zloženej zábezpeky na daň môže prevádzkovateľ daňového skladu predložiť colnému úradu, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20% ako daň pripadajúca na priemerné mesačné množstvo vyrobeného alkoholického nápoja alebo na priemerné množstvo prijatého alkoholického nápoja alebo na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 alebo §65 a toto prevýšenie trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace pred podaním žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň a trvá aj v čase podania žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň.“ 

Ustanovenie §16 ods. 10 návrhu zákona sa mení a znie: 
„10. Colný úrad o žiadosti podľa ods. 9 rozhodne a vráti príslušný rozdiel s prihliadnutím na stav zásob alkoholického nápoja, a to do 15 dní odo dňa podania žiadosti podľa ods. 9. 

V ustanovení §16 ods. 14 návrhu zákona sa vypúšťajú písm. b) a e) a doterajšie písm. c) a d) sa označujú ako písm. b) a c). 

Zdôvodnenie: Ide o veľmi subjektívne ustanovenia, ktoré nie sú bližšie špecifikované. Na základe akých kritérií by sa tieto písmená posudzovali? 

Doplniť nové ustanovenie do §16 návrhu zákona v znení: ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 
(19) Ak je žiadateľom o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu podnik na výrobu alkoholického nápoja a nie je ohrozená vymožiteľnosť alebo vybratie dane, colný úrad na základe žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň upustí od povinnosti zložiť zábezpeku na daň 
a) úplne, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 24 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
b) čiastočne vo výške 50 %, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja. 

Zdôvodnenie: 
Inštitút zloženia zábezpeky na daň má za cieľ zabezpečiť, že daň bude skutočne uspokojená a odvedená a colnému úradu (resp. štátu) nevzniknú nedoplatky na daň od povinných subjektov. Nemá význam zaťažovať podnikateľov, ktorí sú schopní a ochotní daň uvalenú štátom riadne a včas uhrádzať. Navrhujeme u daňovo spoľahlivých subjektov upustiť od povinnosti zložiť zábezpeku na daň – úplne alebo čiastočne. 

 	O 	ČA 	Ustanovenie je upravené v súlade s pripomienkami vznesenými v rámci medzirezortného pripomienkového konania. 	
Verejnosť 	K §26 - zásadná pripomienka 
K §26 - ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 

Ustanovenie §26 ods. 3 návrhu zákona sa mení a znie: 
„3. Platiteľ dane je povinný pri vzniku daňovej povinnosti podať daňové priznanie colnému úrad najneskôr do 5 pracovných dní nasledujúcich po dni, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť. Na daňové priznanie sa použije § 12 primerane.“ 

Zdôvodnenie: 3 dni sú príliš krátke na podanie daňového priznania. Považujeme to za nelogické sprísnenie. 

 	O 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v určenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty rovnako, s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má povolenie prijímať alkoholický nápoj v pozastavení dane opakovane. 	
Verejnosť 	K § 29 - zásadná pripomienka 
K §29 - ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 

Ustanovenie §29 ods. 4 prvá veta návrhu zákona sa mení a znie: 
„Platiteľ dane uvedený v odseku 2 je povinný pri vzniku daňovej povinnosti vypočítať daň podľa sadzieb dane platých v deň prevzatia alkoholického nápoja, podať daňové priznanie colnému úradu príslušnému pre odberateľa najneskôr v lehote 5 pracovných dní nasledujúcich po dni vzniku daňovej povinnosti a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť.“ 

Zdôvodnenie: Rovnako ide o prílišné sprísnenie, ktoré navrhujeme zmeniť. 
 	O 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v uvedenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má vydané povolenie prijímať alkoholický nápoj opakovane. 	
Verejnosť 	K § 54 - obyčajná pripomienka 
K §54 – OBYČAJNÁ PRIPOMIENKA 

V ustanovení §54 ods. 19 druhá veta návrhu zákona sa mení a znie: 
„Držiteľ povolenia alebo osoba oprávnená na distribúciu je povinná mať k dispozícii doklady o nákupe a predaji spotrebiteľského balenia alebo ich kópie k aktuálnemu stavu zásob spotrebiteľského balenia, ktoré sa nachádza v jej prevádzkarňach.“ 

 	O 	N 	Z dôvodu výkonu daňového dozoru a možnosti overiť pôvod a spôsob nadobudnutia spotrebiteľského balenia nie je možné návrh akceptovať.  	
Verejnosť 	K §65 Oslobodenie od dane pre pivo - zásadná pripomienka 
K §65 Oslobodenie od dane pre pivo - ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 
Doplniť text ako samostatný bod: 
(g) Od dane je oslobodené pivo, ktoré je vyrobené fyzickou osobou v zariadení pre domácu výrobu piva výhradne pre svoju vlastnú spotrebu a spotrebu osôb s ňou tvoriacich domácnosť, osôb jej blízkych alebo jej hostí, až do množstva, ktoré nepresiahne 300 l za kalendárny rok, za podmienky, že nedôjde k jeho predaju. 

Odôvodnenie: 
Momentálne je situácia taká, že „domáci variči piva“ existujú a varia si pivo pre vlastnú spotrebu, robia rôzne pokusy, skúšajú rôzne metódy kvasenia a v budúcnosti je predpoklad, že sa z nich stanú prevádzkovatelia minipivovarov alebo aj sládkovia v pivovaroch priemyselných. Pivo nepredávajú, takže sa nejedná o podnikanie . Pretože súčasný zákon takúto skupinu ľudí nerieši, chceme túto skupinu ľudí aj „zákonne legalizovať“. Celoslovenský odhad takto „domácky“ vyrobeného piva je ročne cca 200 hl, takže výber na SD v tomto prípade je zanedbateľný a prínos pre pivársky priemysel je významný. Podobne to vyriešili aj v Českej republike, kde obohatili zákon práve o toto oslobodenie od spotrebnej dane z piva. 

 	O 	N 	Vzhľadom na to, že tradícia v domáckom varení piva nie je v Slovenskej republike zaužívaná, nie je potrebné osobitne túto problematiku riešiť. 	
Verejnosť 	K §5 zásadná pripomienka 
K § 5- ZÁSADNÉ PRIPOMIENKY 

Ustanovenie § 5 ods. 3 písm. d) návrhu zákona sa dopĺňa: 
"d) pivo vyjadrené v hl sa zaokrúhľuje na päť desatinných miest, percento objemu skutočného alkoholu v pive sa vyjadruje po 0,5 % a zaokrúhľuje sa matematicky. 

 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K §6 zásadné pripomienky 
K § 6 - ZÁSADNÉ PRIPOMIENKY 

Ustanovenie § 6 ods. 6 návrhu zákona sa dopĺňa: 
Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo sa na hl a 1% alkoholu ustanovuje takto: 

znenie § 6 ods. 6 písm. a) návrhu zákona (t.j. že „Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo sa na hl ustanovuje takto: základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 4,2 delený 100,“) 
zrušiť a nahradiť nasledujúcim textom: 
„a) základná sadzba dane je vo výške 33 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 33 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 
Ustanovenie § 6 ods. 6 písm. b) návrhu zákona sa mení: 
„b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 200 000 hektolitrov, je vo výške 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 

Zároveň navrhujeme z návrhu zákona vypustiť Ustanovenie § 6 ods. 6 písm. c). 

Zdôvodnenie: 
Uvedený výpočet navrhujeme z dôvodu aby lepšie korešpondoval s metodikou výpočtu spotrebnej dane ako je obsiahnutá v návrhu zákona pri ostatných kategóriách. Zároveň navrhujeme upraviť výšku úrovne spotrebnej dane v porovnaní so základnou sadzbou z navrhovaných 42% na 33% (24%). Pri navrhovanom nastavení ukazovateľov zostane úroveň spotrebnej dane na pivo rovnaká so súčasným stavom, čo by bolo spravodlivé riešenie vzhľadom k tomu, že spotrebná daň na lieh sa v návrhu zákona nezvyšuje (za posledných 10 rokov narástla o 30 %), kým spotrebná daň na pivo za posledných 10 rokov narástla o 121 %. 

 	O 	N 	Znenie § 6 sa zjednodušuje iným, ako navrhovaným spôsobom.  	
SZZV 	§ 5 ods. 3 písm. d)  
Ustanovenie § 5 ods. 3 písm. d) návrhu zákona sa dopĺňa: 
"d) pivo vyjadrené v hl sa zaokrúhľuje na päť desatinných miest, percento objemu skutočného alkoholu v pive sa vyjadruje po 0,5 % a zaokrúhľuje sa matematicky. 

 	Z 	ČA 	Zaokruhľovanie bude upravené. 	
SZZV 	§ 6 ods. 6 
Ustanovenie § 6 ods. 6 návrhu zákona sa dopĺňa: 
Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo sa na hl a 1% alkoholu ustanovuje takto: 

znenie § 6 ods. 6 písm. a) návrhu zákona (t.j. že „Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo sa na hl ustanovuje takto: základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 4,2 delený 100,“) 
zrušiť a nahradiť nasledujúcim textom: 
„a) základná sadzba dane je vo výške 33 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 33 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 
Ustanovenie § 6 ods. 6 písm. b) návrhu zákona sa mení: 
„b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 200 000 hektolitrov, je vo výške 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1, a vypočíta sa ako 24 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 delenej 100. 

Zároveň navrhujeme z návrhu zákona vypustiť Ustanovenie § 6 ods. 6 písm. c). 

Zdôvodnenie: 
Uvedený výpočet navrhujeme z dôvodu aby lepšie korešpondoval s metodikou výpočtu spotrebnej dane ako je obsiahnutá v návrhu zákona pri ostatných kategóriách. Zároveň navrhujeme upraviť výšku úrovne spotrebnej dane v porovnaní so základnou sadzbou z navrhovaných 42% na 33% (24%). Pri navrhovanom nastavení ukazovateľov zostane úroveň spotrebnej dane na pivo rovnaká so súčasným stavom, čo by bolo spravodlivé riešenie vzhľadom k tomu, že spotrebná daň na lieh sa v návrhu zákona nezvyšuje (za posledných 10 rokov narástla o 30 %), kým spotrebná daň na pivo za posledných 10 rokov narástla o 121 %. 

 	Z 	N 	Znenie § 6 sa zjednodušuje iným, ako navrhovaným spôsobom. 	
SZZV 	K §12  

Na koniec ustanovenia sa pripájajú nové ods. 7, 8 a 9, ktoré znejú: 
„7. Ak daňový dlžník zistí, že podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zvýšenie dane, je povinný podať colnému úradu dodatočné daňové priznanie bezodkladne po zistení nesprávnosti alebo neúplnosti daňového priznania s uvedením obdobia, ktorého sa dodatočné daňové priznanie týka, a zaplatiť daň do desiatich pracovných dní odo dňa podania dodatočného daňového priznania. Dodatočné daňové priznanie musí byť označené ako "Dodatočné". V dodatočnom daňovom priznaní sa uvedú iba rozdiely oproti pôvodne podanému daňovému priznaniu. 
8. Na dodatočné daňové priznanie podľa odseku 7 sa neprihliadne, ak už colný úrad začal daňovú kontrolu smerujúcu k preskúmaniu skutočností rozhodujúcich pre správne určenie dane alebo uplatneného vrátenia dane za obdobie, ktorého by sa dodatočné daňové priznanie týkalo. 
9. Ak podané daňové priznanie je nesprávne alebo neúplné a jeho oprava má za následok zníženie dane, 
a) prevádzkovateľ daňového skladu môže vykonať opravu dodatočným daňovým priznaním, najneskôr však do troch rokov od konca zdaňovacieho obdobia, ktorého sa oprava týka, 
b) daňový dlžník neuvedený v písmene a) uplatní vrátenie dane v žiadosti o vrátenie dane a postupuje podľa § 13.“ 

 	Z 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
SZZV 	§13 ods. 5 
Na koniec ustanovenia §13 ods. 5 návrhu zákona sa dopĺňa veta: 
„5. (...) vrátenie dane je možné uplatniť v daňovom priznaní za obdobie nasledujúce po skončení toho kalendárneho mesiaca, v ktorom boli splnené všetky podmienky na uplatnenie vrátenia dane, najneskôr však do štyroch rokov od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom možnosť na vrátenie dane vznikla. 

Zdôvodnenie: Takéto ustanovenie by umožnilo vyhnúť sa opakovanému vypracovávaniu dodatočných daňových priznaní, keďže reklamácie sú v pivovarníckom podnikaní pravidelnou súčasťou biznisu a dejú sa opakovane každý mesiac. Bolo by tiež v súlade so snahou vlády vytvoriť jednoduchšie prostredie a odstrániť prebytočné administratívne úkony. Praktickým riešením by mohlo byť upravenie tlačiva daňového priznania, v ktorom by sa vyčlenila časť pre vrátenie dane a platiteľ by platil plnú daň a vrátená daň by sa spoločnosti vrátila po 30 dňoch. 

Ustanovenie §13 ods. 6 návrhu zákona sa mení a znie: 
„6. ---daň vráti do 15 dní od ukončenia daňovej kontroly. Uplatnenie vrátenia dane zo strany platiteľa však automaticky nezakladá podnet na okamžité začatie daňovej kontroly na zistenie oprávnenosti vrátenia dane. Ak colný úrad zistí, že daň zistená daňovou kontrolou..... 

Zdôvodnenie: Rovnako ide o odstránenie zbytočných administratívnych úkonov a zjednodušenie celého procesu. 
 	Z 	N 	Postup pri vrátení dane a daňovej kontrole upravuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. 	
SZZV 	§16 ods. 9 
Ustanovenie §16 ods. 7 písm. b) a c) návrhu zákona sa menia a znejú: 
„b) ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 ods. 1 alebo §65 prevyšuje o viac ako 20% daň pripadajúcu na množstvo alkoholického nápoja, na ktoré je zložená zábezpeka na daň; prevádzkovateľ daňového skladu je povinný zvýšiť zábezpeku na daň o sumu dane, ktorá prevyšuje zloženú zábezpeku na daň, a to v lehote najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu nad zloženou zábezpekou na daň; to neplatí, ak colný úrad prevádzkovateľovi daňového skladu upustil od povinnosti zložiť zábezpeku na daň. 
c) do 30 kalendárnych dní odo dňa oznámenia podľa ods. 8, a to o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane.“ 

Zdôvodnenie: Ide o sprísnenie, ktoré by bolo v praxi veľmi ťažko realizovateľné. V prípade, že je záruka riešená formou bankovej záruky, je veľmi malá šanca na splnenie časového termínu 10 dní na navýšenie záruky, keďže k takémuto úkonu je potrebných viacero administratívnych úkonov vrátane podpisov príslušných členov predstavenstva. Čo sa týka zníženia limitu na 10 %, máme za to, že ide o zbytočné administratívne znáročnenie, pretože k takémuto prevýšeniu môže najmä v silných letných mesiacoch dôjsť pravidelne, čo by mohlo znamenať zmenu výšky záruky v krátkych intervaloch. 

Ustanovenie §16 ods. 9 návrhu zákona sa mení a znie: 
„9. Prevádzkovateľ daňového skladu môže požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku, ktorá vyhotovila bankovú záruku, 35) o zníženie zloženej zábezpeky na daň. Žiadosť o zníženie zloženej zábezpeky na daň môže prevádzkovateľ daňového skladu predložiť colnému úradu, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20% ako daň pripadajúca na priemerné mesačné množstvo vyrobeného alkoholického nápoja alebo na priemerné množstvo prijatého alkoholického nápoja alebo na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu vrátane množstva alkoholického nápoja oslobodeného od dane podľa §40 ods. 1, §60 alebo §65 a toto prevýšenie trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace pred podaním žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň a trvá aj v čase podania žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň.“ 

Ustanovenie §16 ods. 10 návrhu zákona sa mení a znie: 
„10. Colný úrad o žiadosti podľa ods. 9 rozhodne a vráti príslušný rozdiel s prihliadnutím na stav zásob alkoholického nápoja, a to do 15 dní odo dňa podania žiadosti podľa ods. 9. 

V ustanovení §16 ods. 14 návrhu zákona sa vypúšťajú písm. b) a e) a doterajšie písm. c) a d) sa označujú ako písm. b) a c). 

Zdôvodnenie: Ide o veľmi subjektívne ustanovenia, ktoré nie sú bližšie špecifikované. Na základe akých kritérií by sa tieto písmená posudzovali? 

Doplniť nové ustanovenie do §16 návrhu zákona v znení: ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA 
(19) Ak je žiadateľom o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu podnik na výrobu alkoholického nápoja a nie je ohrozená vymožiteľnosť alebo vybratie dane, colný úrad na základe žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň upustí od povinnosti zložiť zábezpeku na daň 
a) úplne, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 24 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, 
b) čiastočne vo výške 50 %, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň podať aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja. 

Zdôvodnenie: 
Inštitút zloženia zábezpeky na daň má za cieľ zabezpečiť, že daň bude skutočne uspokojená a odvedená a colnému úradu (resp. štátu) nevzniknú nedoplatky na daň od povinných subjektov. Nemá význam zaťažovať podnikateľov, ktorí sú schopní a ochotní daň uvalenú štátom riadne a včas uhrádzať. Navrhujeme u daňovo spoľahlivých subjektov upustiť od povinnosti zložiť zábezpeku na daň – úplne alebo čiastočne. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
SZZV 	§26 ods. 3 
Ustanovenie §26 ods. 3 návrhu zákona sa mení a znie: 
„3. Platiteľ dane je povinný pri vzniku daňovej povinnosti podať daňové priznanie colnému úrad najneskôr do 5 pracovných dní nasledujúcich po dni, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť. Na daňové priznanie sa použije § 12 primerane.“ 

Zdôvodnenie: 3 dni sú príliš krátke na podanie daňového priznania. Považujeme to za nelogické sprísnenie. 
 	Z 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v určenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty rovnako, s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má povolenie prijímať alkoholický nápoj v pozastavení dane opakovane. 	
SZZV 	§29 ods. 4  
Ustanovenie §29 ods. 4 prvá veta návrhu zákona sa mení a znie: 
„Platiteľ dane uvedený v odseku 2 je povinný pri vzniku daňovej povinnosti vypočítať daň podľa sadzieb dane platých v deň prevzatia alkoholického nápoja, podať daňové priznanie colnému úradu príslušnému pre odberateľa najneskôr v lehote 5 pracovných dní nasledujúcich po dni vzniku daňovej povinnosti a zaplatiť daň najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť.“ 

Zdôvodnenie: Rovnako ide o prílišné sprísnenie, ktoré navrhujeme zmeniť. 
 	Z 	N 	Povinnosť podať daňové priznanie v určenej lehote je ustanovená pre všetky daňové subjekty rovnako, s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu a oprávneného príjemcu, ktorý má povolenie prijímať alkoholický nápoj v pozastavení dane opakovane. 	
SZZV 	§54 ods. 19  
V ustanovení §54 ods. 19 druhá veta návrhu zákona sa mení a znie: 
„Držiteľ povolenia alebo osoba oprávnená na distribúciu je povinná mať k dispozícii doklady o nákupe a predaji spotrebiteľského balenia alebo ich kópie k aktuálnemu stavu zásob spotrebiteľského balenia, ktoré sa nachádza v jej prevádzkarňach.“ 

 	O 	N 	Povinnosť predložiť doklad o nákupe a predaji spotrebiteľských balení liehu nachádzajúcich sa v prevádzkarni je spresnené v § 54 ods. 19. 	
SZZV 	K §65  
Doplniť text ako samostatný bod: 
(g) Od dane je oslobodené pivo, ktoré je vyrobené fyzickou osobou v zariadení pre domácu výrobu piva výhradne pre svoju vlastnú spotrebu a spotrebu osôb s ňou tvoriacich domácnosť, osôb jej blízkych alebo jej hostí, až do množstva, ktoré nepresiahne 300 l za kalendárny rok, za podmienky, že nedôjde k jeho predaju. 

Odôvodnenie: 
Momentálne je situácia taká, že „domáci variči piva“ existujú a varia si pivo pre vlastnú spotrebu, robia rôzne pokusy, skúšajú rôzne metódy kvasenia a v budúcnosti je predpoklad, že sa z nich stanú prevádzkovatelia minipivovarov alebo aj sládkovia v pivovaroch priemyselných. Pivo nepredávajú, takže sa nejedná o podnikanie . Pretože súčasný zákon takúto skupinu ľudí nerieši, chceme túto skupinu ľudí aj „zákonne legalizovať“. Celoslovenský odhad takto „domácky“ vyrobeného piva je ročne cca 200 hl, takže výber na SD v tomto prípade je zanedbateľný a prínos pre pivársky priemysel je významný. Podobne to vyriešili aj v Českej republike, kde obohatili zákon práve o toto oslobodenie od spotrebnej dane z piva. 

 	Z 	N 	Vzhľadom na to, že tradícia v domáckom varení piva nie je v Slovenskej republike zaužívaná, nie je potrebné osobitne túto problematiku riešiť. 	
SZZV 	K § 2 ods. 1 písm. g): 

Navrhujeme slovo „osoba“ nahradiť slovným spojením „právnická osoba alebo fyzická osoba (ďalej len „osoba“)“. 

Odôvodnenie: 
V celom Návrhu zákona sa používa pojem „osoba“, pričom je zrejmé, že Návrh zákona upravuje činnosť právnických osôb a fyzických osôb vo vzťahu k nakladaniu s tovarmi – alkoholickými nápojmi a liehom podliehajúcimi spotrebnej dani z alkoholických nápojov a je výhodou, ak sú tieto pojmy („právnické osoby“ a „fyzické osoby“) definované a používané aj v iných platných všeobecne záväzných právnych predpisoch, napr. v Občianskom zákonníku a Obchodnom zákonníku. 
Pojem „osoba“ považujeme vo vzťahu k Návrhu zákona za vágny. 
Naviac ustanovenia § 70 a § 71 Návrhu zákona pracujú s pojmami právnická osoba a fyzická osoba a rozlišujú ich. 
Preto navrhujeme v celom texte Návrhu zákona ponechať používanie pojmu „osoba“ ale s tým, že bude tento pojem bližšie určený a bude zavedená legislatívna skratka. 
 	Z 	N 	Zavedenie pojmov súvisí s usmernením Legislatívnej rady vlády, ktorá odporučila používať termín „osoba“. 	
SZZV 	K § 5 ods. 1 písm. a): 

Navrhujeme v texte za bodkočiarkou vsunúť za slová „alkoholom sa“ slovné spojenie „na účely tohto zákona“. 

Odôvodnenie: 
Pojem – výraz „alkohol“ je veľmi všeobecný a takto zadefinovaný je len na účely tohto zákona, pričom je táto definícia na účely tohto zákona nevyhnutná. 
Doplnenie slovného spojenia navrhujeme za účelom zdôraznenia toho, čo pojem alkohol zahŕňa – znamená na účel Navrhovaného zákona. 
 	Z 	A 	 	
SZZV 	K § 5 ods. 2 a 3: 

Navrhujeme odseky 2 a 3 navzájom zameniť. 

Odôvodnenie: 
Zámenu odsekov navrhujeme z dôvodu zachovania logickej postupnosti textu vyplývajúcej už názvu § 5 – najskôr je upravený základ dane, potom by malo byť upravené jeho zaokrúhľovanie, lebo až takto zaokrúhlený údaj sa použije na výpočet dane. 

 	O 	N 	Usporiadanie odsekov považujeme za vhodné. 	
SZZV 	K § 6 ods. 2 písm. a) a b): 

Navrhujeme slovko „je“ nahradiť slovným spojením „sa ustanovuje“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovanú formuláciu považujeme za gramaticky správnejšiu. 

 	O 	N 	Zavedenie pojmov súvisí s usmernením Legislatívnej rady vlády. 	
SZZV 	K § 6 ods. 4, 5 a 6:  

Navrhujeme nové – preformulované znenie odsekov 4, 5 a 6: 

Alt. 1 - červenou farbou 
Alt. 2 - zelenou farbou 
Alt. 3 – modrou farbou 

(4) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je víno, sa na hl: 
a) tichého vína ustanovuje vo výške 25% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom víne (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
b) šumivého vína ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom víne (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
c) šumivého vína s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom víne s obsahom alkoholu nie viac ako 8,5% objemu (8,5% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v takomto šumivom víne (8,5% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v takomto šumivom víne (8,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 25% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,085, 
d) tichého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v tichom fermentovanom nápoji (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125, 
e) šumivého fermentovaného nápoja ustanovuje vo výške 59% sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v šumivom fermentovanom nápoji (12,5% obj.), a vypočíta sa ako súčin 59% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,125. 

(5) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je medziprodukt, sa na hl ustanovuje vo výške 60 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v medziprodukte (13% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (13% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (13% obj.), a vypočíta sa ako súčin 60% zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,13. 

(6) Sadzba dane z alkoholického nápoja, ktorým je pivo, sa na hl ustanovuje takto: 
a) základná sadzba dane je vo výške 10 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2%) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v pive(4,2%), a vypočíta sa ako súčin 10 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
b) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je najviac 100 000 hektolitrov, je vo výške 7,1 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.), a vypočíta sa ako súčin 7,1 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042, 
c) znížená sadzba dane na pivo vyrobené malým samostatným pivovarom, ktorého ročná výroba piva je viac ako 100 000 hl najviac však 200 000 hl, je vo výške 8,6 % sadzby dane uvedenej v odseku 1 prepočítanej na priemernú objemovú koncentráciu alkoholu v pive (4,2% obj.) / prepočítanej na obsah alkoholu vyjadrený priemerným percentom objemu skutočného obsahu alkoholu v pive (4,2% obj.) / prepočítanej na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v medziprodukte (4,2% obj.), a vypočíta sa ako súčin 8,6 % zo sadzby dane uvedenej v odseku 1 a koeficientu 0,042. 

Odôvodnenie: 
Ako vyplýva z predkladacej správy a z osobitnej časti dôvodovej správy k § 6 jedným z hlavných dôvodov vypracovania predkladaného Návrhu zákona bola potreba súhrnného riešenia problematiky zdaňovania alkoholických nápojov, konkrétne aj ustanovenie jednotnej – základnej sadzby spotrebnej dane na alkoholický nápoj vo výške 1 080 eur a sadzieb dane pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov ustanovených percentuálnym podielom zo základnej sadzby dane a zohľadňujúcich percento objemu skutočného obsahu alkoholu v konečnom výrobku tak, aby sa v prípade akejkoľvek zmeny základnej sadzby dane vždy rovnakým pomerom upravila aj sadzba dane každého druhu alkoholického nápoja. 

Zo znenia predmetných ustanovení uvedených v Návrhu zákona nie je zrejmé, že výpočet je vztiahnutý na priemerné percento objemu skutočného obsahu alkoholu v jednotlivých druhoch alkoholických nápojov a formulácia ako sadzby dane, tak aj jej výpočtu je nesprávna, nejasná a nezrozumiteľná. 

Zastávame názor, že v prípade opisu výpočtu musí byť postup formulovaný matematicky správne, a to nie je. Naviac definície sadzby dane pre jednotlivé druhy alkoholických nápojov matematicky ani logicky nekorešpondovali s popisom výpočtu sadzby dane. Nedáva zmysel, prečo by mala byť sadzba dane ustanovená – definovaná ako konkrétne % zo základnej sadzby dane tak, ako je to formulované v prvej časti vety o sadzbe dane, zrazu vypočítaná ako súčin konkrétneho % zo základnej sadzby dane a koeficientu, o ktorom nikto nič nevie, naviac zložito a gramaticky nesprávne zadaného – „a koeficientu 12,5% delený 100“. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

 	Z 	A 	§ 6 bude legislatívne upravený a zjednodušený. 	
SZZV 	K § 6 ods. 10 a 11: 

Alt. 1: 

K § 6 ods. 10 a 11: 

Navrhujeme vypustiť odseky 10 a 11. 

Odôvodnenie: 
V prípade, že bude náš návrh na znenie odsekov 4, 5, a 6 uvedený v bode 6. našich pripomienok akceptovaný v plnej miere, považujeme definovanie sadzby dane za zrozumiteľné a jednoznačné a preto nie je potrebné, aby ministerstvo uverejňovalo tento výpočet vo svojom publikačnom orgáne. 
A vzhľadom na formuláciu a znenie odsekov 1, 2, 4, 5 a 6 nie je potrebné uvádzať, že „zmena sadzby dane z alkoholického nápoja sa vzťahuje na každý alkoholický nápoj, a to v rovnakej percentuálnej výške“, lebo ak sa zmení sadzba dane uvedená v odseku 1, potom sa v „rovnakej percentuálnej výške“ zmení sadzba dane každého alkoholického nápoja podľa definícií a výpočtov uvedených v ods. 4, 5 a 6. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

Alt. 2: 

K § 6 ods. 10: 

Navrhujeme vypustiť tento odsek a odsek 11 označiť ako odsek 10. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na formuláciu a znenie odsekov 1, 2, 4, 5 a 6 nie je potrebné uvádzať, že „zmena sadzby dane z alkoholického nápoja sa vzťahuje na každý alkoholický nápoj, a to v rovnakej percentuálnej výške“, lebo ak sa zmení sadzba dane uvedená v odseku 1, potom sa v „rovnakej percentuálnej výške“ zmení sadzba dane každého alkoholického nápoja podľa definícií a výpočtov uvedených v ods. 4, 5 a 6. 

K § 6 ods. 11: 

Navrhujeme zmeniť slovosled nasledovne: „Výpočet výšky sadzby dane podľa odsekov 2 až 6 uverejňuje ministerstvo vo svojom publikačnom orgáne.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný text považujeme za zrozumiteľnejší. 

 	Z 	N 	Z dôvodu jednoznačnosti považujeme zverejnenie sadzieb dane napr. vo Finančnom spravodajcovi za efektívne. 	
SZZV 	K § 7 ods. 2 písm. e): 

Navrhujeme za slová „,a to aj“ vložiť slovné spojenie „v prípade“, lebo to považujeme gramaticky správnu formuláciu. 
 	O 	N 	Zavedenie pojmov súvisí s usmernením Legislatívnej rady vlády. 	
SZZV 	K § 9 ods. 2 písm. a): 

Navrhujeme nezavádzať, resp. odstrániť legislatívnu skratku „žiadateľ“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívna skratka „žiadateľ“, tak ako je definovaná – zavedená v § 9 ods. 2 písm. a) by sa mala uplatňovať v znení celého Návrhu zákona, čo nie je možné, lebo tak, ako je definovaná predstavuje len osobu, ktorá chce byť užívateľským podnikom na daňovom území a chce odoberať alkoholický nápoj oslobodený od dane podľa § 40 ods. 1, § 60 ods. 1 alebo § 65. 

Keďže pojem „žiadateľ“ sa v Návrhu zákona vyskytuje viackrát ale vždy v inej súvislosti, teda nie len ako osoba, ktorá chce byť užívateľským podnikom na daňovom území ale napr.: aj v súvislosti so získaním iného štatútu, s podaním žiadosti o získanie povolenia, o zaradenie do evidencie ale aj v súvislosti s upustením od zloženia zábezpeky, ... navrhujeme vypustiť predmetnú legislatívnu skratku. 
 	Z 	A 	 	
SZZV 	K pojmom „nedoplatky“ a „daňové nedoplatky“ máme zásadnú pripomienku 
10. K pojmom „nedoplatky“ a „daňové nedoplatky“ máme zásadnú pripomienku 
(§ 9 ods. 4 písm. c) a d), § 15 ods. 4 písm. . c) a d), § 16 ods. 17 písm. a) bod 1., § 19 ods. 4 písm. c) a d), § 20 ods. 4 písm. c) a d), § 49 ods. 3 písm. a) a b), § 52 ods. 3 písm. b) a c), § 53 ods. 2 písm. f), § 54 ods. 11 písm. f), § 54 ods. 10 písm. b) a c)) 

Navrhujeme nasledujúce znenie opakujúceho sa ustanovenia vždy druhého z dvojice písmen vyššie uvedených ustanovení Návrhu zákona: 
„(y) ku dňu podania žiadosti nemá nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22),“. 

Odôvodnenie: 
Keďže sa vo všetkých vyššie citovaných ustanoveniach nachádza vždy rovnaká formulácia dvoch po sebe nasledujúcich písmen v znení: 

Žiadateľ musí spĺňať tieto podmienky: 
(x) nemá nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, 
(y) nemá ku dňu podania žiadosti daňové nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, ani osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na daňové nedoplatky, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22), 

považujeme preukazovanie neexistencie nedoplatkov voči colnému úradu a daňovému úradu podľa písm. x) a neexistencie daňových nedoplatkov voči colnému úradu a daňovému úradu podľa písm. y) „žiadateľom“ za duplicitné, preto navrhujeme ponechať znenie písm. x) nezmenené a znenie písm. y) zmeniť, tak, aby sa preukazovala neexistencia daňových nedoplatkov len na príslušnej spotrebnej dani súvisiacej s predmetným konaním a len u osôb, ktoré sú personálne prepojené alebo majetkovo prepojené so žiadateľom. 

Znenie uvedené v Návrhu zákona je nezmyselne prísne, reštrikčné a obmedzujúce, lebo v zmysle ustanovenia § 1a písm. f) zákona č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 511/1992 Zb.“) a v zmysle ustanovenia § 2 písm. f) zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „Daňový poriadok“) daňovým nedoplatkom je dlžná suma dane po lehote splatnosti dane, pričom daňou je daň podľa osobitných predpisov (napr. spotrebné dane, DPH, daň z príjmov PO a FO) vrátane úroku z omeškania, úroku a pokuty podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov a miestny poplatok za komunálne odpady a drobné stavebné odpady podľa osobitného predpisu, t. z. že personálne prepojené a majetkovo prepojené osoby so žiadateľom by nemohli mať ŽIADNE NEDOPLATKY NA ŽIADNYCH DANIACH (všetky spotrebné dane, DPH, daň z príjmov PO a FO), dokonca ani na miestnych daniach (daň z nehnuteľnosti) a ani nedoplatky na miestnych poplatkoch za komunálne odpady a drobné stavebné odpady. 

V tejto súvislosti by sme chceli zdôrazniť, že sme hlboko presvedčení, že nebolo zámerom ministerstva uvedeným spôsobom podmieniť registráciu, evidenciu, resp. daňovú spoľahlivosť všetkých podnikateľských subjektov nakladajúcich s tovarmi podliehajúcimi spotrebným daniam. 
Predovšetkým je potrebné si uvedomiť, že nie je možné, aby podnikateľský subjekt niesol akúkoľvek zodpovednosť a znášal následky za prípadné nezodpovedné konanie personálne prepojenej „blízkej osoby“ vo vyššie uvedenom rozsahu. 

V súčasnosti platné zákony o spotrebných daniach požadujú, aby colný úrad ani daňový úrad nemal ku dňu podania žiadosti voči osobám personálne prepojeným alebo majetkovo prepojeným so žiadateľom pohľadávky po lehote splatnosti na konkrétnej spotrebnej dani, ktorej sa daňové konanie týka. 

Našou pripomienkou požadujeme zachovať súčasný rozsah a zmysel predmetného ustanovenia. 

 	Z 	N 	V zmysle zavedenej legislatívnej skratky sa pod pojmom „daň“ rozumie spotrebná daň. 	
SZZV 	K § 11 ods. 1 písm. e) bod 1. a 2.: 
Navrhujeme slovo „okrem“ nahradiť slovným spojením „s výnimkou“. 

Odôvodnenie: 
Gramaticky správnejšia formulácia. 
 	O 	N 	Zavedenie pojmov súvisí s usmernením Legislatívnej rady vlády. 	
SZZV 	K § 13 ods. 2 písm. a) bodu 3.: 
Navrhujeme nové znenie bodu 3.: 

„3. zápisnicu (protokol o zničení) o zničení kontrolných známok vyhotovenú colným úradom podľa § 53 ods. 15 alebo úradný záznam o zničení kontrolných známok alebo doklad preukazujúci, že spotrebiteľské balenie bolo podľa právnych predpisov príslušného členského štátu označené na daňové účely v prípade, že je správca dane príslušného členského štátu oprávnený podľa právnych predpisov príslušného členského štátu vyhotoviť takéto doklady,“ 

Odôvodnenie: 
Odberateľ kontrolných známok je podľa § 53 ods. 15 a 16 Návrhu zákona oprávnený kontrolné známky „z iného dôvodu nepoužiteľné“ predložiť colnému úradu na zničenie a v zmysle § 51 ods. 9 písm. e) Návrhu zákona „neoznačené spotrebiteľské balenie prepraviť do iného členského štátu mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely podľa § 26 Návrhu zákona. 
V prípade, že spotrebiteľské balenie prepraví podľa § 26 Návrhu zákona označené kontrolnou známkou bude oprávnený „strhnúť“ a zničiť kontrolné známky v inom členskom štáte a doložiť úradný záznam o zničení kontrolných známok alebo doklad preukazujúci, že spotrebiteľské balenie bolo podľa právnych predpisov príslušného členského štátu označené na daňové účely v prípade, že je správca dane príslušného členského štátu oprávnený podľa právnych predpisov príslušného členského štátu vyhotoviť takýto doklad. 

 	O 	N 	Upravuje sa postup pri vrátení dane pre prípad prepravy spotrebiteľského balenia liehu v rámci daňového voľného obehu do iného členského štátu. 	
SZZV 	K § 15 ods. 9 písm. d): 
Navrhujeme za slová „ktorého pôvod“ vložiť slovné spojenie „a spôsob nadobudnutia v súlade s týmto zákonom“. 

Odôvodnenie: 
Preukázanie spôsobu nadobudnutia v súlade s týmto zákonom je mimoriadne dôležité v súvislosti s preukázaním daňového subjektu, v tomto prípade prevádzkovateľa daňového skladu, či alkoholický nápoj, ktorý skladuje alebo prechováva je alebo nie je preukázateľne zdanený. 

Naviac uvedená formulácia sa v plnom znení – „alkoholický nápoj, ktorého pôvod a spôsob nadobudnutia v súlade s týmto zákonom nevie preukázať“ – nachádza aj v iných ustanoveniach Návrhu zákona, napr.: § 15 ods. 13, § 51 ods. 9 písm. b) 

 	O 	A 	 	
SZZV 	K § 15 ods. 11 písm. a), b) a c) a § 19 ods. 18 písm. a), b) a c): 
Navrhujeme: 

· V § 15 ods. 11 písm. a) nahradiť čiarku na konci textu bodkočiarkou a doplniť text nasledujúceho znenia: 

„v prípade, že prevádzkovateľ daňového skladu alebo dedič podľa odseku 8 písm. b), alebo súdom ustanovený správca dedičstva podá daňové priznanie a zaplatí daň v lehote určenej colným úradom, colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň osobe, ktorej zaniklo povolenie na prevádzkovanie daňového skladu v lehote do 10 dní odo dňa zaplatenia dane,“ 

· V § 19 ods. 18 písm. a) nahradiť čiarku na konci textu bodkočiarkou a doplniť text nasledujúceho znenia: 

„v prípade, že oprávnený príjemca alebo dedič podľa odseku 15 písm. a), alebo súdom ustanovený správca dedičstva podá daňové priznanie a zaplatí daň v lehote určenej colným úradom, colný úrad vráti zloženú zábezpeku na daň osobe, ktorej zaniklo povolenie prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane v lehote do 10 dní odo dňa zaplatenia dane,“ 

· V § 15 ods. 11 na začiatok znenia písm. b) a c) vložiť text nasledujúceho znenia: 

„v prípade, že prevádzkovateľ daňového skladu alebo dedič podľa odseku 8 písm. b), alebo súdom ustanovený správca dedičstva nepodá daňové priznanie a nezaplatí daň v lehote určenej colným úradom podľa písm. a),“ 

· V § 19 ods. 18 na začiatok znenia písm. b) a c) vložiť text nasledujúceho znenia: 

„v prípade, že oprávnený príjemca alebo dedič podľa odseku 15 písm. a), alebo súdom ustanovený správca dedičstva nepodá daňové priznanie a nezaplatí daň v lehote určenej colným úradom podľa písm. a),“ 

· V § 15 ods. 11 písm. b) a v § 19 ods. 18 písm. b) nahradiť slovo „bezodkladne“ textom nasledujúceho znenia: 

„v lehote do 3 pracovných dní odo dňa použitia zábezpeky“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ daňového skladu a „opakovaný“ oprávnený príjemca majú zloženú zábezpeku na daň v nemalej výške a colný úrad nemá v predmetných ustanoveniach určené žiadne lehoty na vrátenie alebo použitie zloženej zábezpeky na daň a lehota na vrátenie prípadného zostatku je „bezodkladne“ a skúsenosti z praxe sú také, že colnému úradu tieto úkony po zániku a odňatí povolenia vrátane vrátenia zábezpeky na daň trvali aj rok (dokonca aj v prípade, že opakovaný oprávnený príjemca pri odňatí povolenia podal daňové priznanie za „posledné“ zdaňovacie obdobie a zaplatil spotrebnú daň v zákonom stanovenej lehote), čo je absolútne neúmerné a neprípustné, považujeme za viac ako potrebné upraviť činnosť colného úradu ustanovením konkrétnych lehôt na vykonanie predmetných úkonov. 
 	Z 	N 	Lehota na vrátenie zloženej zábezpeky je ustanovená tak, aby bola vrátená v najkratšom možnom termíne po splnení podmienok. 	
SZZV 	K § 16  
Navrhujeme nahradiť navrhované znenie § 16 Návrhu týmto znením: 

§ 16 
Zábezpeka na daň 

(1) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá chce prevádzkovať daňový sklad, pred vydaním povolenia na prevádzkovanie daňového skladu je povinná zložiť zábezpeku na daň vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja, ktoré uvedie do daňového voľného obehu v bežnom roku, vrátane alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu na účely oslobodené od dane. 

(2) Povinnosť zloženia zábezpeky na daň sa nevzťahuje na alkoholický nápoj, ktorým je lieh osobitného určenia, ktorého vlastníkom je štát.31) 

(3) Žiadateľ je povinný zložiť zábezpeku na daň za všetky daňové sklady, ktoré chce prevádzkovať; tým nie sú dotknuté ustanovenia § 17 a 18. 

(4) Ak colný úrad povolenie na prevádzkovanie daňového skladu nevydá, bezodkladne vráti žiadateľovi zloženú zábezpeku na daň. 

(5) Zložením zábezpeky na daň sa rozumie 
a) vklad peňažných prostriedkov na účet colného úradu, pričom colnému úradu nevzniká povinnosť vyplatiť žiadateľovi úrok, 
b) banková záruka35) vystavená v prospech colného úradu; bankovú záruku colný úrad neprijme, ak záručná listina obsahuje výhrady banky. 

(6) Prevádzkovateľ daňového skladu 
a) je povinný upraviť zloženú zábezpeku na daň, ak sa zmenili podmienky, z ktorých sa vychádzalo pri jej určení, a to 
1. zvýšiť zloženú zábezpeku na daň, ak daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac je vyššia o 20 % ako zložená zábezpeka na daň, a to najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu dane nad zloženou zábezpekou na daň, 
2. doplniť zábezpeku na daň o sumu, ktorú colný úrad použil na úhradu dane a pohľadávok týkajúcich sa dane, a to do desiatich dní odo dňa oznámenia podľa odseku 7, 
b) môže písomne požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku o zníženie zloženej zábezpeky na daň, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20 % než daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac za predpokladu, že tento stav trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace; colný úrad vráti príslušný rozdiel do 15 dní odo dňa podania žiadosti. 

(7) Ak daň nie je zaplatená v lehote splatnosti ustanovenej týmto zákonom, colný úrad použije zábezpeku na daň na úhradu dane a pohľadávok týkajúcich sa dane, o čom písomne upovedomí daňového dlžníka. 

(8) Ak je žiadateľom o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu podnik na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok a nie je ohrozená vymožiteľnosť dane alebo vybratie dane, colný úrad na základe žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň upustí od povinnosti zložiť zábezpeku na daň 
a) úplne, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 24 kalendárnych mesiacov po sebe nasledujúcich pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže podať žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok, 
b) čiastočne vo výške 50 %, ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý po dobu najmenej 12 kalendárnych mesiacov po sebe nasledujúcich pred podaním žiadosti o povolenie na prevádzkovanie daňového skladu; za rovnakých podmienok môže podať žiadosť o upustenie od zloženia zábezpeky na daň aj prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja, s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok. 

x) § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. 

(9) Colný úrad písomne vyzve prevádzkovateľa daňového skladu, u ktorého čiastočne alebo úplne upustil od zloženia zábezpeky na daň podľa odseku 8, aby zábezpeku na daň zložil alebo ju doplnil v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní a dlhšia ako 30 dní, ak zistil, že prevádzkovateľ daňového skladu má nedoplatky 
1. voči colnému úradu alebo daňovému úradu viac ako päť dní, 
2. na povinných odvodoch poistného podľa osobitných predpisov23) 

(10) Ak colný úrad určil lehotu na zloženie zábezpeky na daň alebo doplnenie zábezpeky na daň, prevádzkovateľ daňového skladu je povinný zložiť zábezpeku na daň alebo doplniť zábezpeku na daň v tejto lehote. 

(11) Na podanie ďalšej žiadosti o upustenie od zloženia zábezpeky na daň začne odo dňa splnenia povinnosti podľa odseku 10 opätovne plynúť lehota podľa odseku 8. 

(12) Za daňovo spoľahlivého sa na účely tohto zákona považuje právnická alebo fyzická osoba, ak 
a) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4 písm. a),c) až g), ak je žiadateľom o upustenie od zábezpeky osoba, ktorá chce byť prevádzkovateľom daňového skladu, 
b) dodržuje podmienky podľa § 15 ods. 4, ak je žiadateľom o upustenie zábezpeky prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je podnikom na výrobu alkoholického nápoja. 

Alt. 2: 

V prípade, že nebude akceptovaná Alt. 1 máme k predmetným ustanoveniam § 16 nasledujúce zásadné pripomienky: 

16. K § 16 ods. 7: 

Podľa platnej úpravy i podľa navrhovaného znenia § 17 ods. 12 písm. b) na prepravu predmetu dane oslobodeného od dane podľa § 40 ods. 1, 60 ods. 1 alebo § 65 zloží zábezpeku na daň užívateľský podnik, ktorý je odberateľom na daňovom území alebo príjemcom (dovozcom) pri dovoze na daňové územie, nikdy nie prevádzkovateľ daňového skladu, ktorý je odosielateľom. V súvislosti s tým považujeme, navrhované znenie § 16 ods. 7 písm. a) za nezmyselné. 

Ustanovenie § 16 ods. 7 písm. b) je v kontexte s navrhovaným znením § 16 ods. 2 a 3 zmätočné, keďže prevádzkovateľ daňového skladu má podľa navrhovaného znenia § 16 ods. 2 a 3 povinnosť zložiť zábezpeku vo výške dane, pripadajúcej na 
a) množstva alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prepraviť v pozastavení dane za zdaňovacie obdobie 
b) priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja, ktoré vyrobil 
c) priemerného mesačného množstvo alkoholického nápoja prijal 

a nie vo výške dane pripadajúcej na priemerné mesačné množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu. 

17. K § 16 ods. 9: 

Navrhujeme v kontexte s navrhovaným znením § 16 ods. 2 a 3 v druhej vete pred slovné spojenie „množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného“ doplniť slová „priemerné mesačné“. 

18. K § 16 ods. 10: 

Navrhujeme nové znenie odseku 10: 
„(10) Colný úrad o žiadosti podľa odseku 9 rozhodne do 15 dní odo dňa podania žiadosti o zníženie zloženej zábezpeky na daň a príslušný rozdiel vráti, a to do 5 dní od vydania rozhodnutia.“ 

Odôvodnenie: 

V tak vážnych prípadoch, kedy colný úrad rozhoduje o viazaní finančných prostriedkov daňového subjektu spravidla v nemalej výške je nevyhnutné, aby bola aj colnému úradu určená konkrétna lehota na vydanie rozhodnutia a aj na vrátenie finančných prostriedkov. A v prípade, že colný úrad rozhodne o znížení zábezpeky na daň nemá prečo čakať až 15 dní na vrátenie týchto finančných prostriedkov. Daňový subjekt má na doplnenie zábezpeky podľa § 16 ods. 7 písm. a) Návrhu zákona lehotu „pred začatím prepravy alkoholického nápoja“ a podľa ods. b) a c) citovaného ustanovenia lehotu „do 10 dní“ odo dňa vzniku skutočnosti. Je zrejmé, že finančné prostriedky sú rovnako dôležité pre štát aj pre daňové subjekty. 

Slovné spojenie „s prihliadnutím na stav zásob alkoholického nápoja“ je z Navrhovaného znenia potrebné vypustiť, lebo by znamenalo faktické zabezpečenie zásob alkoholického nápoja v pozastavení dane a popretie základného princípu inštitútu daňového skladu a pozastavenia dane. 

Podľa § 2 ods. 2 Daňového poriadku správca dane postupuje v daňovom konaní v úzkej súčinnosti s daňovými subjektmi a pri vyžadovaní plnenia ich povinností v tomto konaní použije len také prostriedky, ktoré ich najmenej zaťažujú a umožňujú pritom správne vyrubiť a vybrať daň. S ohľadom na toto ustanovenie si dovoľujeme upozorniť, že i predložený návrh zákona poskytuje správcovi dane nástroje (daňový dozor § 69 a vedenie evidencií § 34), ktorými je možné účinne a efektívne zabezpečiť správne vyrubenie a vybratie dane a ktoré súčasne prevádzkovateľov daňových skladov zaťažujú menej ako „faktické zabezpečenie“ ich zásob, napriek tomu, že sú v pozastavení dane. 

19. K § 16 ods. 11: 

Alt. 1: 

Navrhujeme za slová „podnik na výrobu alkoholického nápoja“ v oboch prípadoch ich použitia v prvej podvete doplniť text nasledujúceho znenia „s výnimkou podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod x), v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. za kalendárny rok“ 

x) § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. 

Alt. 2: 

Navrhujeme čiarku a slová „, podnik na výrobu alkoholického nápoja“ v oboch prípadoch ich použitia v prvej podvete nahradiť nasledujúcim textom „a ktorej splatené vklady do základného imania alebo hodnota nehnuteľného majetku sú vo výške 66 400 eur“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod podľa § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. – liehovar na destiláty, v ktorom sa vyrobí najviac 35 000 la. liehu za kalendárny rok, podľa § 3 ods. 11 zákona č. 467/2002 Z. z. nie je povinný „mať splatené vklady do základného imania minimálne 20 000 000 Sk“ ale len „2 000 000 Sk“ a v prípade, že má len 1 malé zariadenie na výrobu liehu, nemá základné imanie a majetok vo väčšej výške ako mnoho iných daňových subjektov, ktorými sú prevádzkovatelia daňového skladu podľa § 46 ods. 1 ale aj ods. 2 písm. a) Návrhu zákona, ktorým je sklad liehu, v ktorom prijíma, skladuje alebo odosiela lieh len v spotrebiteľskom balení alebo oprávnení príjemcovia, ktorí na základe vydaného povolenia prijímajú lieh z iných členských štátov v pozastavení dane opakovane, navrhujeme zrovnoprávniť postavenie uvedených daňových subjektov pred zákonom tak, že si prevádzkovateľ podniku na výrobu liehu podľa § 43 ods. 1 písm. a), ktorým je liehovarnícky závod podľa § 2 ods. 3 písm. c) zákona č. 467/2002 Z. z. nebude môcť požiadať o upustenie od zábezpeky alebo tak, že si budú môcť o upustenie od zloženia zábezpeky požiadať všetci prevádzkovatelia daňových skladov. 

20. K § 16 ods. 12 a 13: 

Navrhujeme vypustiť odsek 13 a navrhujeme nové znenie odseku 12: 

„(12) Colný úrad žiadosť podľa odseku 11 posúdi, a ak je žiadateľ daňovo spoľahlivý, colný úrad rozhodne o úplnom alebo čiastočnom upustení od zábezpeky do 30 dní odo dňa podania tejto žiadosti.“ 

Predkladateľom navrhovanú lehotu považujeme za neprimerane a neodôvodnene dlhú, vzhľadom na skutočnosť, že colný úrad má k dispozícii všetky poklady a informácie potrebné na vydanie rozhodnutia. 

Považujeme zavedenie doby platnosti tohto rozhodnutia za neodôvodnené a neprimerane zaťažujúce, lebo v prípade, že žiadateľ prestane spĺňať podmienky, po splnení ktorých mu bolo upustené od zábezpeky, správca dane žiadateľa na základe § 16 ods. 17 Návrhu zákona vyzve, aby zábezpeku na daň zložil alebo ju doplnil v určenej lehote. 

21. K § 16 ods. 14 písm. a): 

Za slovné spojenie „i jeho držba na základe“ doplniť slová „nájomnej zmluvy a“. 
Nevidíme dôvod a zmysel zvýhodnenia žiadateľov, ktorí majú výrobné zariadenie v držbe na základe zmluvy o kúpe prenajatej veci vo vzťahu k žiadateľom, ktorí majú výrobné zariadenie prenajaté. 

22. K § 16 ods. 14 písm. b) a e) a ods. 17 písm. b): 

Podmienky stanovené v citovaných ustanoveniach sú nejasné, neurčité a nespĺňajú požiadavku predvídateľnosti konania orgánov verejnej moci, čím narúšajú princíp právnej istoty. Použité pojmy „stabilná finančná situácia“, „aktívna spolupráca s colným úradom“ a „nastali iné okolnosti, na základe ktorých možno odôvodnene predpokladať, že prevádzkovateľ daňového skladu nesplní riadne a včas svoju povinnosť zaplatiť daň podľa tohto zákona“ sú vzhľadom na ich chýbajúce definovanie nezrozumiteľné a neumožňujú kontrolovať splnenie podmienok na upustenie od zábezpeky a poskytujú priestor na korupciu. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti, a to v súlade s Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, schválenou vládou SR uznesením č. 290 dňa 4. mája 2011. Daňový subjekt, ktorý chce vyrábať predmet dane, ktorý je vysoko daňovo zaťažený za zvýhodnených podmienok, t.j. v daňovom sklade v režime pozastavenia dane, musí poskytnúť správcovi dane záruku, že daň bude zaplatená. Súčasne na základe vznesených pripomienok boli predmetné ustanovenia upravené. 	
SZZV 	K § 19: 

Navrhujeme zmeniť usporiadanie jednotlivých odsekov v logickej nadväznosti: 
- ods. 1 až 7 Návrhu zákona zostávajú v pôvodnom poradí, 
- ods. 14 Návrhu zákona sa prečísľuje na ods. 8 
- ods. 8 až 10 Návrhu zákona budú ods. 9 až 11 
- ods. 12 a 13 Návrhu zákona zostanú v pôvodnom poradí ako ods. 12 a 13 
- ods. 11 Návrhu zákona sa zmení na ods. 14 
- ods. 15 až Návrhu zákona bude ods. 
 	O 	N 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, v rámci ktorej boli identifikované závažné porušenia povinností v systéme zábezpeky na daň. 	
SZZV 	K § 19  

Navrhujeme nové nasledujúce znenie § 19 ods. 6, 10 a 12: 

„(6) Osoba, ktorá chce prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, je povinná pred vydaním povolenia prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, zložiť zábezpeku na daň spôsobom podľa § 16 ods. 1, a to vo výške dane pripadajúcej na množstvo alkoholického nápoja, ktoré predpokladá prijať v priebehu jedného kalendárneho mesiaca.“ 

„(10) Ak oprávnený príjemca, ktorý prijíma alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane a daň pripadajúca na toto množstvo alkoholického nápoja je vyššia o viac ako 20 % než zložená zábezpeka na daň, je povinný zvýšiť zloženú zábezpeku na daň o sumu, ktorá prevyšuje zloženú zábezpeku na daň a to najneskôr do 25. dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom došlo k prevýšeniu dane nad zloženou zábezpekou na daň.“ 

„(12) Oprávnený príjemca, ktorý prijíma alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, môže písomne požiadať colný úrad alebo s písomným súhlasom colného úradu banku, ktorá vystavila bankovú záruku, o zníženie zloženej zábezpeky na daň, ak zložená zábezpeka na daň je vyššia o viac ako 20 % než daň pripadajúca na množstvo alkoholického nápoja uvedeného do daňového voľného obehu za predchádzajúci kalendárny mesiac za predpokladu, že tento stav trvá najmenej dva po sebe nasledujúce kalendárne mesiace a trvá aj v čase podania žiadosti o zníženie zábezpeky na daň; colný úrad vydá rozhodnutie a vráti príslušný rozdiel do 15 dní odo dňa podania tejto žiadosti.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že sú na získanie štatútu a činnosť oprávneného príjemcu kladené rovnaké požiadavky ako na prevádzkovateľa daňového skladu, navrhujeme vo vzťahu k výške zloženej zábezpeky, ako aj k podmienkam jej zvýšeniu a zníženia, zrovnoprávniť postavenie prevádzkovateľa daňového skladu s oprávneným príjemcom a odstrániť tak nezákonný, výrazne nepriaznivý a diskriminačný dopad zákona č. 52/2009 Z. z. účinného od 01. 03. 2009, ktorým sa menil a doplnil zákon č. 105/2004 Z. z., pričom niektoré z jeho ustanovení sú v rozpore s čl. 28 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, s ustanovením čl. 39 ods. 3 Smernice Rady 2008/118/ES a v rozpore s ustanovením § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a veľmi nepriaznivo a výrazne ovplyvnili podnikateľskú činnosť registrovaných daňových subjektov, ktorými sú oprávnení príjemcovia. 
Naviac predkladateľ zákona v § 19 ods. 10 Návrhu zákona upravil zvýšenie zábezpeky na daň (podmienky, spôsob, výšku aj lehoty) len pre alkoholický nápoj, ktorým je lieh a pre ostatné alkoholické nápoje Návrh zákona žiadnym spôsobom neupravuje zvýšenie zábezpeky na daň – ani v § 16 a ani v predmetnom § 19. 
V prípade posudzovania žiadosti o zníženie zábezpeky na daň nevidíme ani najmenší dôvod prečo by mal správca dane v prípade oprávnených príjemcov nakladajúcich s liehom prihliadať na stav zásob liehu, keď všetky zásoby liehu má oprávnený príjemca liehu už v daňovom voľnom obehu a dokonca s výnimkou tých, ktoré prijal v priebehu posledného kalendárneho mesiaca – zdaňovacieho obdobia aj preukázateľne zdanené, lebo už za ne podal daňové priznanie a zaplatil daň. 
Kontrolné známky nie sú predmetom dane, nie sú liehom a zábezpeka na daň sa vzťahuje na spotrebnú daň, preto nie je dôvod prihliadať na stav nenalepených kontrolných známok. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že kontrolné známky bude vydávať colný úrad, ktorý bude mať o ich použití potrebné informácie, takže a o ich použití bude mať od daňového subjektu potrebné informácie informácie, takže nevidíme dôvod prečo by mal správca dane prihliadať aj na stav nenalepených kontrolných známok. 
V prípade, že má daňový subjekt vydané platné povolenie na príjem alkoholického nápoja z iného členského štátu v pozastavení dane je povinný spĺňať podmienky podľa odseku 4, lebo v opačnom prípade mu správca dane odníme predmetné povolenie podľa § 19 ods. 16 Návrhu zákona. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 19 ods. 11: 

Navrhujeme za slová „odo dňa“ vložiť slovo „doručenia“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme upresniť začiatok plynutia lehoty za účelom zabrániť komplikáciám spôsobeným nejednoznačným a rozdielnym určením začiatku plynutia mimoriadne dôležitej lehoty na doplnenie zloženej zábezpeky na daň, ktorej nedodržanie je dôvodom na odňatie povolenia prijímať alkoholický nápoj z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 19 ods. 11 a 15 písm. c) Návrhu zákona máme zásadnú pripomienku 

Navrhujeme v odseku 11 slovo „piatich“ nahradiť slovom „desiatich“ a v odseku 15 písm. c) slovo „piatym“ nahradiť slovom „desiatym“. 

Odôvodnenie: 
Lehota 5 dní je veľmi krátka. V prípade, že si daňový subjekt z rôznych dôvodov potrebuje na splnenie svojich záväzkov vybaviť úver, je 5 dní príliš krátka lehota na jeho vybavenie, pričom jej nedodržanie má likvidačné účinky. Toto určite nie je zámerom predkladateľa Návrhu zákona. 

 	O 	N 	Ustanovenia týkajúce sa zábezpeky na daň sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, v rámci ktorej boli identifikované závažné porušenia povinností v systéme zábezpeky na daň. 	
SZZV 	K § 29 ods. 10: 
Navrhujeme za slovné spojenie „na daňovom území chce“ vložiť text „v rámci podnikania“. 

Odôvodnenie: 
Zásielkový obchod vždy realizuje odosielateľ v rámci svojho podnikania odberateľovi – právnickej osobe alebo fyzickej osobe, ktorá použije predmet dane na súkromné účely. 

 	O 	A 	 	
SZZV 	K § 42 ods. 2: 
Navrhujeme za slovné spojenie „ktorý prijíma, skladuje alebo odosiela lieh“ vložiť slovo „len“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie sa vzťahuje na prevádzkovateľov daňových skladov s výnimkou tých, ktorí prevádzkujú v pozastavení dane sklad liehu podľa ustanovenia § 46 odseku 2 písm. a), v ktorom prijímajú, skladujú alebo odosielajú len lieh v spotrebiteľskom balení. 
 	Z 	A 	 	
SZZV 	K § 51 až 53: 

Navrhujeme ponechať v platnosti § 10 zákona č. 105/2004 Z. z. a s ním súvisiace ustanovenia, resp. prevziať znenie predmetných ustanovení a vložiť ich do predloženého Návrhu zákona z dôvodu nevykonateľnosti mnohých ustanovení § 51 a § 53. 

Odôvodnenie: 

Navrhnutá nová koncepcia tlače a nakladania s kontrolnými známkami (jedna tlačiareň, nové kontrolné známky, objednávanie a získavanie kontrolných známok cez colné úrady) prináša zo sebou obrovské riziká, predovšetkým vtedy, ak nebudú jednoznačne zadefinované pravidlá fungovania všetkých zúčastnených subjektov. Za najrizikovejšie považujeme v súvislosti s: 

tlačiarňou kontrolných známok 

§ Výber jednej neštátnej komerčnej tlačiarne môže vyvolávať rôzne pochybnosti a podozrenia z korupcie a úplatkárstva, lebo získanie postavenia jedinej tlačiarne kontrolných známok je mimoriadne exkluzívna štátna zákazka s garanciou ziskovosti na tri roky, výhodným postavením pri uzatváraní zmluvy s finančným riaditeľstvom (absencia protistrany a tým aj protiargumentov), a ako je uvedené nižšie, aj bez hrozby uloženia sankcií za porušenie akýchkoľvek zmluvných ale aj zákonom ustanovených podmienok. 
§ V návrhu zákona sú definované podmienky výberu tlačiarne súvisiace predovšetkým s jej technickým vybavením, zabezpečením a oprávnením na tlač cenín, „daňovou spoľahlivosťou“ a trestnoprávnou bezúhonnosťou majiteľa, zodpovedného zástupcu a fyzických osôb, ktoré sú členmi riadiacich alebo kontrolných orgánov tlačiarne. Nie sú ale stanovené tak závažné kritériá, akými je stanovenie maximálnej ceny kontrolnej známky a minimálnej výrobnej kapacity, ktorú musí tlačiareň spĺňať, aby bola schopná zabezpečiť tlač a dodanie požadovaného množstva kontrolných známok v zákonom stanovených lehotách. 
§ Absenciu ustanovení o určení ceny kontrolnej známky a jej maximálnej výšky považujeme za obzvlášť závažný nedostatok Návrhu zákona. Nie je stanovená cena kontrolnej známky, za ktorú budú daňové subjekty kontrolné známky nakupovať a nie je zrejmé, kto a akým spôsobom môže a bude rozhodovať o cene kontrolnej známky. 
§ Za mimoriadne neštandartné, absolútne nevýhodné a v rozpore s dobrými mravmi považujeme Návrhom zákona určené postavenie odberateľov kontrolných známok v trojuholníku tvorenom finančným riaditeľstvom, neštátnou komerčnou tlačiarňou a odberateľom kontrolných známok, v ktorom dve strany dohadujú podmienky výroby, objednávania, dodávania a distribúcie kontrolných známok vrátane lehôt a ceny kontrolných známok a tretia strana – odberateľ kontrolných známok bez akejkoľvek možnosti ovplyvnenia „zmluvných podmienok“, ako jediná bude znášať všetky dôsledky tejto „dohody“ (zmluvy finančného riaditeľstva s tlačiarňou) a ako jediná to všetko zaplatí. V tejto súvislosti chceme zdôrazniť, že označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami bolo štátom zavedené s jediným cieľom, zamedziť akýmkoľvek daňovým únikom a podvodom. Za týchto okolností je pre správcu dane rovnako dôležité kontrolovať nielen daňové subjekty nakladajúce s liehom v spotrebiteľskom balení ale aj tlačiarne kontrolných známok. Návrh zákona navodzuje dojem, že aj na tlačiarne sú kladené rovnako prísne požiadavky ako na daňové subjekty ale exkluzivita postavenia tlačiarne spočíva v úplnej absencii akýchkoľvek postihov a sankcií vyvodených voči tlačiarni za porušenie akýchkoľvek zmluvných ale aj zákonom ustanovených podmienok. 
V návrhu zákona sú síce veľmi podrobne naformulované prísne kritériá a podmienky, ktoré je nová tlačiareň povinná spĺňať a dodržiavať, avšak v porovnaní s príslušnými ustanoveniami § 10 a § 47 zákona č. 105/2004 Z. z. úplne absentujú ustanovenia o sankciách za nedodržanie zákonom stanovených podmienok, neplnenie povinností, a čo vnímame ako najzávažnejší problém je skutočnosť, že chýba zákonná možnosť predčasného zrušenia zmluvy s tlačiarňou z dôvodu obzvlášť závažných porušení zákona alebo v prípade, že tlačiareň prestane spĺňať zákonom stanovené podmienky – napr. pôjde do likvidácie, stane sa personálne alebo majetkovo prepojenou s niektorým z odberateľov kontrolných známok, bude opakovane tlačiť kontrolné známky v neprítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, .... 
Celý navrhnutý systém, že finančné riaditeľstvo uzatvorí zmluvu na tlač kontrolných známok s NEŠTÁTNOU komerčnou tlačiarňou kontrolných známok a odberateľ kontrolných známok sa bude už len prizerať a na základe zákona znášať dôsledky podmienok dohodnutých v zmluve a bude platiť za kontrolné známky cenu, o ktorej sa nemal šancu ani len dohodnúť, považujeme za neprípustný, mimoriadne zvýhodňujúci tlačiareň, mimoriadne znevýhodňujúci odberateľa kontrolných známok a vytvárajúci značný priestor na klientelizmus, korupciu a úplatkárstvo v súvislosti s vyhlásením a vyhodnotením verejnej súťaže finančným riaditeľstvom. 
Dôsledkom toho, že odberateľ kontrolných známok nemôže mať uzavretú zmluvu priamo s tlačiarňou kontrolných známok je, že nemá zabezpečenú vymožiteľnosť práva v súvislosti s uplatnením náhrady škody spôsobenej dodaním poškodených, nesprávnych alebo inak nepoužiteľných kontrolných známok, nevyrobením a nedodaním príslušného počtu kontrolných známok v dohodnutom termíne a pod., čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť zmeny v plánovaní výroby liehovín až nedodanie liehovín odberateľom kontrolných známok svojim zákazníkom v dohodnutom termíne a následné uplatnenie sankcií odberateľov voči odberateľovi kontrolných známok. 
§ V návrhu zákona chýbajú ustanovenia, ktoré by riešili vyššie uvedenú zodpovednosť za nedodržanie lehôt, množstva a kvality objednaných kontrolných známok. 
§ Nie je zrejmé, kto bude oprávnený tlačiť kontrolné známky v prípade, že vzniknú pri výbere tlačiarne problémy a tlačiareň nebude vybratá v požadovanom termíne. Nie sú stanovené lehoty pre finančné riaditeľstvo v súvislosti s vyhlásením a vyhodnotením verejnej súťaže na výber tlačiarne (lehota, kedy najneskôr musí byť vyhlásená a kedy najneskôr musí byť vyhodnotená verejná súťaž na výber tlačiarne). 
§ Nie je stanovené, ako sa bude postupovať v prípade, keď „jediná“ tlačiareň kontrolných známok nebude môcť z rôznych príčin tlačiť kontrolné známky – porucha, poškodenie tlačiarenských strojov a iného technologického príslušenstva počas bežnej prevádzky („bežné poruchy“ nie veľkého rozsahu vyžadujúce malé krátkotrvajúce opravy) a v dôsledku nehody, havárie alebo vplyvom vyššej moci (zničenie zariadenia v takom rozsahu, že ho bude potrebné vymeniť alebo jeho oprava si bude vyžadovať dlhý čas). 
§ V prípade tlače kontrolných známok len jednou tlačiarňou existuje reálne riziko, že falošných kontrolných známok bude paradoxne v obehu možno viac ako doteraz, lebo „falšovateľovi“ stačí vyrobiť len jeden dobrý falzifikát a „pokryje celý slovenský trh“ s liehovinami. 
§ Kde je záruka, že „stará“ tlačiareň nebude tlačiť veľmi verné falzifikáty kontrolných známok už bez stálej prítomnosti zamestnanca správcu dane, resp. že sa nebudú na trhu objavovať falzifikáty vynikajúcej kvality? Nie je potom lepšie zachovať tlačiarní kontrolných známok viac v súlade s ustanoveniami § 10 a iba sprísniť režim a kontrolu ich práce uzákonením trvalej prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva v tlačiarni tak, ako je to navrhnuté v ustanovení § 53 ods. 4 Návrhu zákona? 
§ Nie sú zadefinované a stanovené pravidlá pri zmene tlačiarne. V prípade, že za tri roky vyhrá verejnú súťaž iná tlačiareň je zrejmé, že budú aj iné „nové“ kontrolné známky. Pevne veríme, že nebude žiadnym spôsobom periodicky každé tri roky obmedzené a limitované dopoužívanie „starých“ kontrolných známok, uvádzanie spotrebiteľského balenia označeného „starou“ kontrolnou známkou do daňového voľného obehu na daňovom území a dopredaj spotrebiteľských balení označenými kontrolnými známkami „starej“ tlačiarne. 
§ Je potrebné zdôrazniť, že spôsob výberu a začiatok činnosti „novej“ tlačiarne je v Návrhu zákona upravený – nastavený tak, že je dôvodný predpoklad a z neho vyplývajúca reálna hrozba, že „nová“ tlačiareň, aj za predpokladu, že bude vybratá a zazmluvnená včas, nestihne vytlačiť „nové“ kontrolné známky v požadovanom množstve a v zákonom stanovených lehotách (§ 53 ods. 8), čo by mohlo znamenať kolaps vo výrobe a distribúcii liehovín. 
Z príslušných ustanovení Návrhu zákona vyplýva, že „nová“ tlačiareň, ktorá bude mať uzavretú zmluvu na tlač kontrolných známok a bude jedinou tlačiarňou kontrolných známok, teda nahradí viac stávajúcich tlačiarní kontrolných známok a prevezme ich objem výroby - tlače kontrolných známok v plnom rozsahu, bude môcť na základe ustanovení § 53 ods. 4 a 6 Návrhu zákona účinných až od 01. januára 2013, vyhotovovať - tlačiť „nové“ kontrolné známky len na základe súhlasu finančného riaditeľstva a za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, až po tomto termíne, teda až po 01. januári 2013, pričom vydaniu súhlasu finančného riaditeľstva bude predchádzať odsúhlasenie najskôr výtvarného návrhu a potom tlačovej podoby „novej“ kontrolnej známky (aj to až po 01. januári 2013). 
Zároveň v rovnakom čase, teda od 01. januára 2013 začnú všetci odberatelia kontrolných známok objednávať „nové“ kontrolné známky v potrebnom (nie malom) množstve, keďže lehoty uvedené v prechodných ustanoveniach na „dopoužívanie starých kontrolných známok“ (do 31. januára 2013) a na uvedenie spotrebiteľských balení liehu označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu (do 31. marca 2013) sú veľmi krátke, pričom dopoužívanie „starých“ kontrolných známok odberateľmi kontrolných známok bude, po zlých skúsenostiach s „dopredajom“ spotrebiteľských balení označených kontrolnými „páskami“ v rokoch 2004 až 2006 (pôvodná zákonom stanovená lehota na dopredaj od 01. 07. 2004 do 01. 05. 2005 bola dvomi novelami zákona posunutá až do 30. 06. 2006, teda celkom na 23 mesiacov) a „dopredajom“ spotrebiteľských balení s objemom plnenia 0,05 l a menším neoznačených kontrolnými známkami v roku 2010, výrazne limitované oprávnenými požiadavkami zo strany obchodníkov s liehovinami (držiteľov povolenia na predaj a oprávnenia na distribúciu) nakupovať po 01. januári 2013 spotrebiteľské balenia označené už len „novými“ kontrolnými známkami v snahe predísť zabezpečeniu, prepadnutiu a následnému zničeniu legálne nadobudnutého tovaru – spotrebiteľských balení liehu označených „starými“ kontrolnými známkami, keďže lehota na dopredaj spotrebiteľských balení so „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu je vôbec ustanovená a je absolútne (aj vzhľadom na skúsenosť z roku 2004) neprimerane krátka (do 31. decembra 2013). 
Keďže predkladateľ Návrhu zákona v prípade, že spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou obchodník (držiteľ povolenia na predaj alebo oprávnenia na distribúciu) nestihne v lehote do 31. decembra 2013 predať konečnému spotrebiteľovi, zámerne neumožnil dopredať predmetný tovar bez obmedzenia (ustanovenia lehoty na dopredaj) a zároveň neumožnil odberateľom kontrolných známok (dodávateľom predmetných „nepredaných“ spotrebiteľských balení) „preoznačiť – prekolkovať“ predmetné spotrebiteľské balenie liehu označené „starými“ kontrolnými známkami nimi uvedené do daňového voľného obehu, samozrejme, považujeme zabezpečenie, prepadnutie a zničenie legálne nadobudnutého preukázateľne zdaneného tovaru (odobratého držiteľom povolenia na predaj alebo oprávnenia na distribúciu), z ktorého bola odberateľom kontrolných známok už odvedená spotrebná daň z liehu a v roku 2014 bude odvedená aj daň z príjmov z predaja tohto tovaru, za neprípustný zásah do vlastníckych práv, garantovaných v čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky a v rozpore s príslušnými článkami Smernice Rady 2008/118/ES. 

novými kontrolnými známkami a nakladaním s nimi 

§ Správnosť, relevantnosť a vykonateľnosť všetkých príslušných ustanovení §§ 51 až 53 nie je možné zodpovedne a do detailov posúdiť pokiaľ nie je zrejmé, čo bude obsahovať osobitný predpis, ktorý vydá ministerstvo podľa § 51 ods. 10 Návrhu zákona, týkajúci podrobností o vyhotovení kontrolných známok, rozmeroch, grafických prvkoch, náležitostiach a údajoch na kontrolnej známke. 
Na základe ustanovenia § 51 ods. 2 je o kontrolnej známke známe len to, že na účely tohto zákona má povahu ceniny a obsahuje identifikačné číslo, ktorým je jedinečné poradové číslo vytvorené z alfanumerických znakov neopakovateľných najmenej po dobu piatich rokov, ktorého zloženie určí finančné riaditeľstvo. 
Základnou podmienkou toho, aby mohli byť ustanovenia týkajúce sa nakladania s kontrolnými známkami vôbec reálne vykonateľné v praxi, je dodržanie litery zákona v tom zmysle, že identifikačné číslo bude číslom poradovým, čo znamená, že kontrolné známky budú tlačené v „sériách“, ktoré ale naviac musia byť dostatočne veľké - početné. 
V opačnom prípade sú predmetné ustanovenia nevykonateľné. 
Nevieme, či budú tlačené série „všeobecné“, ktorých identifikačné čísla nebudú niesť žiadnu informáciu o spotrebiteľskom balení (objem, objemová koncentrácia liehu) a/alebo o odberateľovi kontrolných známok, t. z. že budú určené na všeobecné použitie pre všetkých odberateľov kontrolných známok a na označenie spotrebiteľského balenia všetkých objemov a všetkých objemových koncentrácií alebo „špecifické“, ktoré na základe zloženia identifikačného čísla budú určené na označenie spotrebiteľského balenia liehu s konkrétnym objemom plnenia a konkrétnou objemovou koncentráciou liehu a/alebo budú určené pre konkrétneho odberateľa kontrolných známok. Všetky tieto informácie sú potrebné na posúdenie vykonateľnosti predmetných ustanovení Návrhu zákona v praxi. Keďže týmito informáciami nedisponujeme a nemôžeme ani len predpokladať, ako to bude upravené v osobitnom predpise, nie je možné pripomienkami obsiahnuť všetko potrebné. Je to určite na škodu veci, lebo sa mohlo predísť zbytočným problémom a konfliktným situáciám. 
Z Návrhu zákona vôbec nie je zrejmé, či bude možné z identifikačného čísla, resp. sériového čísla určiť výšku spotrebnej dane z množstva liehu v spotrebiteľskom balení, na označenie ktorého bude konkrétna kontrolná známka určená. Tento údaj je nevyhnutný vo vzťahu k ustanoveniam, ktoré akýmkoľvek spôsobom spájajú počet vydaných, prevzatých, použitých, reklamovaných, zničených, vrátených, atď. kontrolných známok s výškou zloženej zábezpeky na daň alebo s výškou pokuty - § 53 ods. 7, § 70 ods. 1 písm. o) a ods. 2 písm. q) Návrhu zákona, lebo je veľký rozdiel vo výške spotrebnej dane z množstva liehu naplneného v spotrebiteľskom balení s objemom plnenia 1,00 l a objemovou koncentráciou 42 % obj. a z množstva liehu naplneného v spotrebiteľskom balení s objemom plnenia 0,05 l s objemovou koncentráciou 15 % obj. V prípade spotrebiteľského balenia označeného kontrolnou známkou to nie je problém ale v prípade nepreukázania použitia kontrolných známok v súlade so zákonom sa nebude vedieť, na označenie akého spotrebiteľského balenia bola kontrolná známka určená a nebude možné určiť výšku pokuty. 
V tejto súvislosti nie je možné vychádzať ani z ustanovenia § 53 ods. 11 Návrhu zákona, lebo povinnosť oznamovať správcovi dane „obchodný názov spotrebiteľského balenia uvádzaného do daňového voľného obehu“ nie je uložená všetkým odberateľom kontrolných známok (takže u tých by nebolo možné určiť výšku zábezpeky na daň alebo výšku pokuty vôbec) a naviac každý odberateľ kontrolných známok bude vždy požadovať kontrolné známky na označenie viacerých druhov liehovín a v prípade, že pri zúčtovaní nebude môcť preukázať použitie kontrolných známok, nebude sa dať určiť na označenie ktorého spotrebiteľského balenia z uvedeného zoznamu produktov mala byť určená. 
§ Objednávanie kontrolných známok cez colný úrad vytvára priestor na korupciu – aká je záruka, že colný úrad bude vybavovať objednávky v poradí v akom prišli; kto bude zodpovedný za oneskorené podanie objednávky na tlač kontrolných známok alebo za chybne uvedené údaje na objednávke; aká je záruka, že colný úrad použije rovnaké alebo tie „správne a spravodlivé“ kritériá pri posudzovaní objednávaného množstva kontrolných známok a možnom znížení ich počtu vo vzťahu k jednotlivým konkrétnym daňovým subjektom; ako budú vybavované objednávky kontrolných známok v období prípravy na vianočný trh alebo v období veľkonočných sviatkov, teda v čase zvýšeného odberu kontrolných známok; kto zaručí, že colný úrad nezneužije a nepredĺži lehotu uvedenú v § 53 ods. 7 Návrhu zákona, že „bezodkladne“ elektronicky potvrdí odberateľovi kontrolných známok prijatie žiadosti o vydanie kontrolných známok, ako aj oprávnenie ustanovené v § 53 ods. 12 Návrhu zákona na zníženie počtu objednaných kusov kontrolných známok, najmä na základe údajov o stave zásob nenalepených kontrolných známok, za účelom uprednostnenia jedného odberateľa kontrolných známok pred druhým, predovšetkým vo vypätom období pred vianočnými alebo veľkonočnými sviatkami a v čase, keď tlačiareň nebude stíhať tlačiť dostatočné množstvo kontrolných známok; 
§ V Návrhu zákona nie je dostatočne jasne, zrozumiteľne a jednoznačne upravený spôsob zúčtovania použitia kontrolných známok, čo určite povedie k veľkým nedorozumeniam a problémom pri aplikácii týchto ustanovení v praxi. Problematickými budú ustanovenia § 
§ V reálnej praxi za absolútne NEVYKONATEĽNÉ považujeme ustanovenie § 53 ods. 13 Návrhu zákona, na základe ktorého odberateľ kontrolných známok elektronicky oznamuje colnému úradu počet a identifikačné čísla kontrolných známok, ktoré nalepil na spotrebiteľské balenia a čiarové kódy EAN týchto spotrebiteľských balení, a to najneskôr nasledujúci pracovný deň po dni ich nalepenia a ak sa kontrolné známky na spotrebiteľské balenie lepia mimo daňového územia, je povinný oznámiť skutočnosti podľa prvej vety dovozca spotrebiteľského balenia najneskôr v deň prepustenia spotrebiteľského balenia do voľného obehu,4) prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1 najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia. 

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti, vrátane zásadnej pripomienky uvedenej v bode 44. k § 53 ods. 13, žiadame predkladateľa, aby Návrh zákona stiahol z legislatívneho procesu a prepracoval ho v spolupráci so zástupcami všetkých dotknutých podnikateľských subjektov. 

Alt. 2: V prípade, že nebude akceptovaná Alt. 1 predkladáme k jednotlivým ustanoveniam Návrhu zákona nasledujúce pripomienky 

K § 51 ods. 1: 

Navrhujeme v texte Návrhu zákona vytvoriť legislatívnu skratku „spotrebiteľské balenie“, preto navrhujeme za slovné spojenie „Spotrebiteľským balením“ vložiť slová „liehu (ďalej len „spotrebiteľské balenie“)“. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona v mnohých ustanoveniach, predovšetkým o označovaní spotrebiteľského balenia liehu kontrolnou známkou a o obchodovaní so spotrebiteľským balením liehu v daňovom voľnom obehu používa len slovné spojenie – legislatívnu skratku zavedenú v ustanovení § 10 ods. 1 v súčasnosti platného právneho predpisu, pričom ustanovenie § 10 predmetného predpisu bude platné len do 31. decembra 2012. Od 01. januára 2013 už bude v platnosti § 51, ktorý by mal svojím obsahom nahradiť niektoré ustanovenia pôvodného § 10. Preto je nevyhnutné, aby v § 51 ods. 1 bolo spotrebiteľské balenie liehu rovnako zadefinované a aby bola k nemu vytvorená legislatívna skratka. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 51 ods. 3: 

V prvej vete navrhujeme nahradiť slovné spojenie „ak v odseku 9 neustanovuje inak“ slovným spojením „ak tento zákon neustanovuje inak“. 
Na koniec druhej vety navrhujeme doplniť slová „a colný úrad pri označovaní spotrebiteľského balenia podľa § 51 ods. 13“. 
Navrhujem dať do súladu pojmy odberateľ kontrolnej známky a odberateľ kontrolných známok, keďže v Návrhu zákona sa vyskytujú obidva tvary tohto slovného spojenia. 

Odôvodnenie: 
Výnimky z označovania spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami sú ustanovené v § 51 ods. 9 Návrhu zákona, ale výnimku má ustanovenú v § 51 ods. 4 Návrhu zákona aj oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1, ktorí môžu označovať spotrebiteľské balenie liehu v daňovom voľnom obehu na daňovom území, ak prijali spotrebiteľské balenie neoznačené kontrolnou známkou z iného členského štátu, a to najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia na daňovom území inej osobe. 
V kontexte s navrhovanou zmenou § 51 ods. 13 navrhujeme, aby bol colný úrad oprávnený a povinný označovať spotrebiteľské balenie liehu, z ktorého v rámci výkonu daňového dozoru odstránil kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 51 ods. 11 až 15: 

Navrhujeme nahradiť odseky 11 až 15 Návrhu zákona odsekmi 11, 12 a 12, v ďalej uvedenom znení a v súvislosti s touto zmenou navrhujeme prečíslovanie dotknutých odsekov v § 53 Návrhu zákona. 

Navrhujeme nové znenie § 51 ods. 11 tohto znenia: 

„(11) Odberateľ kontrolnej známky, môže za prítomnosti zamestnanca colného úradu označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie novou kontrolnou známkou, 
a) ak došlo v daňovom voľnom obehu k poškodeniu kontrolnej známky nalepenej na spotrebiteľské balenie, 
b) ak došlo k zmene všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa odseku 10.“ 

Navrhujeme nové znenie § 51 ods. 12: 

„(12) Zamestnanec správcu dane o označení spotrebiteľského balenia novou kontrolnou známkou podľa ods. 11 vyhotoví protokol v dvoch vyhotoveniach, v ktorom uvedie počet a identifikačné čísla poškodených kontrolných známok alebo známok, ktoré prestali spĺňať náležitosti podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa odseku 10, počet a identifikačné čísla nových kontrolných známok a EAN kódy spotrebiteľských balení, na ktoré boli nové kontrolné známky nalepené.“ 

V spojení s navrhovanou úpravou ustanovenia § 51 ods. 3 Návrhu zákona uvedenou v bode 31. pripomienok navrhujeme nové znenie § 51 ods. 13: 

„(13) Ak colný úrad v rámci výkonu daňového dozoru odstránil zo spotrebiteľského balenia kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky, colný úrad označí tieto spotrebiteľské balenia kontrolnými známkami colného úradu, o čom vyhotoví protokol v dvoch vyhotoveniach. Jedno vyhotovenie si ponechá colný úrad a druhé vyhotovenie odovzdá osobe, ktorej tieto spotrebiteľské balenia zabezpečil. Colný úrad vydá rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o zabezpečení veci a spotrebiteľské balenia vráti.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby bolo možné označiť novou kontrolnou známkou aj spotrebiteľské balenia v daňovom voľnom obehu, ktoré sa v dôsledku zmeny vyhlášky o označovaní spotrebiteľského balenia stali v zmysle § 51 ods. 7 neoznačenými. 
Navrhujeme, aby bol colný úrad povinný označovať spotrebiteľské balenie liehu, z ktorého v rámci výkonu daňového dozoru odstránil kontrolnú známku a v rámci úradného zisťovania nebolo preukázané, že spotrebiteľské balenie bolo označené falzifikátom kontrolnej známky. Na základe takto konštruovaného ustanovenia budú colné orgány nútené pristupovať k zabezpečeniu spotrebiteľských balení a následnému expertíznemu skúmaniu kontrolných známok zodpovednejšie, bez nadmerného šikanovania daňových subjektov. Ustanovenia § 51 ods. 14 a 15, v znení v akom ich navrhuje predkladateľ, sú v rozpore s Daňovým poriadkom (s ustanoveniami o zabezpečení tovaru; colný úrad môže kontrolné známky zo spotrebiteľského balenia odstrániť až po zabezpečení tovaru - SBL), s čl. 20 ods. 1 a 4 Ústavy SR a čl. 1 Dodatkového protokolu č. 1 k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, keďže neúmerným a neprimeraným spôsobom bezprecedentne zasahujú do majetkových práv daňových subjektov. 
Rovnako si dovoľujeme upozorniť, že pojem „osoba, u ktorej colný úrad v rámci výkonu daňového dozoru odstránil zo spotrebiteľského balenia kontrolnú známku“ je neurčitý a nezrozumiteľný. Z tohto dôvodu ho navrhujeme nahradiť pojmom „osoba, u ktorej tieto spotrebiteľské balenia zabezpečil“, keďže ide o osobu jednoducho identifikovateľnú (bolo jej vydané rozhodnutie o zabezpečení tovaru). 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 51 ods. 16 a 17: 

Navrhujeme odseky 16 a 17 odstrániť, lebo nemajú zmysel sú nekontrolovateľné a iba garantujú minimálnu cenu „čierneho“ liehu na trhu. 

V prípade, že predmetné ustanovenia budú ponechané v Návrhu zákona navrhujeme v ods. 17 na koniec vety „K žiadosti priloží doklad o nadobudnutí preukázateľne zdaneného liehu“ vložiť čiarku a slová „s výnimkou prevádzkovateľa daňového skladu alebo oprávneného príjemcu.“ 

Odôvodnenie: 
Ak chce prevádzkovateľ daňového skladu alebo oprávnený príjemca, ktorý prijíma lieh z iného členského štátu v pozastavení dane opakovane, v prípade realizácie urýchleného dopredaja zásob spotrebiteľského balenia liehu, ktorému napr.: končí doba spotreby alebo lehota ustanovená v prechodných ustanoveniach príslušných právnych predpisov (napr. potreba urýchleného uvedenia spotrebiteľského balenia liehu označeného „starou“ kontrolnou známkou do daňového voľného obehu) nemôže k žiadosti adresovanej colnému úradu priložiť doklad o nadobudnutí preukázateľne zdaneného liehu, lebo tým dokladom je v tomto prípade daňové priznanie, a to podáva a aj platí spotrebnú daň až po uvedení spotrebiteľského balenia liehu do daňového voľného obehu. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 2: 

Alt. 1: 

Navrhujeme nové znenie písm. g) a pôvodné písmená g) až n) označiť ako písmená h) až o): 

g) nemá ku dňu podania žiadosti daňové nedoplatky voči colnému úradu ani daňovému úradu, ani osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti daňové nedoplatky, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na daňové nedoplatky, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22) 

Alt. 2: 

V prípade, že predkladateľ Návrhu zákona bude akceptovať našu zásadnú pripomienku uvedenú v bode 10. K pojmom „nedoplatky“ a „daňové nedoplatky“, navrhujeme nové znenie písm. g) a pôvodné písmená g) až n) označiť ako písmená h) až o): 

„g) ku dňu podania žiadosti nemá nedoplatky na dani osoba, ktorá je personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom alebo osoba, ktorá bola personálne prepojená alebo majetkovo prepojená so žiadateľom v priebehu desiatich rokov pred podaním žiadosti a ani osoba, ktorá zanikla a ktorá by sa považovala za osobu personálne prepojenú alebo majetkovo prepojenú so žiadateľom nemala v priebehu desiatich rokov pred dňom podania žiadosti nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré neboli do zániku tejto osoby uhradené; to sa vzťahuje aj na nedoplatky na dani z príslušného alkoholického nápoja, ktoré boli postúpené na tretiu osobu podľa osobitných predpisov,22),“. 

Odôvodnenie: 
Označovanie spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami bolo štátom zavedené s jediným cieľom, zamedziť akýmkoľvek daňovým únikom a podvodom. Keďže kontrolné mechanizmy týkajúce sa nakladania s kontrolnými známkami sú nastavené v Návrhu zákona ale aj v súčasnosti platnom zákone č. 105/2004 Z. z. veľmi prísne a akékoľvek porušenie zákona v tomto smere je sankcionované vysokými pokutami až odňatím príslušných povolení, je rovnako dôležité kontrolovať nielen daňové subjekty nakladajúce s liehom v spotrebiteľskom balení ale aj tlačiarne kontrolných známok. Z pohľadu zabezpečenia fungovania celého kontrolného mechanizmu postaveného na používaní kontrolných známok na označovanie spotrebiteľského balenia liehu uvádzaného do daňového voľného obehu na daňovom území musia mať vo vzťahu k požiadavkám štátu na registráciu a vydanie príslušného povolenia, spôsobu a rozsahu vykonávanej kontroly a ukladania sankcií správcom dane rovnocenné postavenie odberatelia kontrolných známok a tlačiarne kontrolných známok. 
Preto je potrebné zrovnoprávniť požiadavky kladené na odberateľov kontrolných známok s tlačiarňou kontrolných známok a preto by mala aj tlačiareň spĺňať podmienku a preukazovať neexistenciu daňových nedoplatkov voči colnému úradu a daňovému úradu aj u osôb, ktoré sú s ňou personálne prepojené alebo majetkovo prepojené v rovnakom rozsahu, v akom sú túto podmienku povinní spĺňať odberatelia kontrolných známok. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 3: 

Navrhujeme za slová „na svojom webovom sídle“ vložiť slová „znenie platnej zmluvy na tlač kontrolných známok65) a“ a na koniec ustanovenia vložiť vetu: „Cena kontrolnej známky nesmie byť vyššia ako 0,006 eura za 1 kus kontrolnej známky.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že uzavretie zmluvy na tlač kontrolných známok s finančným riaditeľstvom možno považovať za získanie lukratívnej štátnej zákazky so zabezpečeným ziskom na tri roky, majú daňové subjekty právo na informácie o dohodnutých zmluvných podmienkach (aj vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti majú zmluvu na tlač kontrolných známok uzavretú s tlačiarňou samotní odberatelia kontrolných známok), predovšetkým takých, ktoré nie sú dostatočne upravené alebo úplne absentujú v Návrhu zákona a ktoré mali daňové subjekty s tlačiarňou dojednané – cena kontrolnej známky, zmluvná pokuta alebo iný postih alebo náhrada škody za nedodržanie lehoty na dodanie potrebného počtu kontrolných známok, za dodanie nekvalitných, poškodených alebo iným spôsobom poškodených a nepoužiteľných známok (nesprávne identifikačné číslo vrátane ROČ, objemu alebo koncentrácie liehu), .... 

Považujeme za absolútne prioritné stanovenie maximálnej ceny kontrolnej známky v zákone a nie len v zmluve uzavretej finančným riaditeľstvom s tlačiarňou z dôvodov uvedených v Odôvodnení navrhovanej alternatívy 1 v súvislosti s ustanoveniami § 51 a § 53 Návrhu zákona týkajúcich sa nakladania s kontrolnými známkami. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 7: 

Navrhujeme z dôvodu nezrozumiteľnosti nové znenie druhej vety: 
„Počet kusov objednávaných kontrolných známok tvoria násobky čísla 500, pričom 500 kusov kontrolných známok je minimálne množstvo, ktoré si môže odberateľ kontrolnej známky objednať.“ 

Navrhujeme v piatej vete nahradiť slovo „bezodkladne“ nasledujúcim textom: „najneskôr nasledujúci pracovný deň odo dňa odoslania žiadosti o vydanie kontrolných známok odberateľom kontrolných známok“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že lehota „bezodkladne“ nie je nikde definovaná a bolo by problematické riešiť jej nedodržanie a zároveň by jej nedodržanie by mohlo mať vážne následky, považujeme za potrebné zaviesť konkrétnu lehotu na vystavenie potvrdenia o prijatí žiadosti, aby colný úrad po dohode s tlačiarňou v predvianočnom a predveľkonočnom období „predĺžením“ lehoty „bezodkladne“, v prípade potreby, nekryl nestíhajúcu výrobu kontrolných známok v tlačiarni, aby sa nerobili rozdiely medzi odberateľmi kontrolných známok pri postúpení predmetnej žiadosti o vydanie kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni, keďže na tento úkon je lehota stanovená („najneskôr nasledujúci pracovný deň po dni, keď potvrdil prijatie žiadosti“) a zároveň to považujeme aj za protikorupčné opatrenie. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 10: 

a) Navrhujeme za druhú vetu doplniť text nasledujúceho znenia: 

„Finančné riaditeľstvo alebo ním poverený colný úrad vyhotoví o prevzatí kontrolných známok určených na reklamáciu protokol o reklamácii kontrolných známok v troch vyhotoveniach, v ktorom uvedie počet skutočne prevzatých kontrolných známok určených na reklamáciu, počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala a ktoré boli zničené a počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň neuznala a boli znovu vydané odberateľovi kontrolných známok a ich identifikačné čísla. Jedno vyhotovenie si ponechá zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni, druhé vyhotovenie odovzdá odberateľovi kontrolných známok a tretie vyhotovenie odovzdá tlačiarni. Zamestnanec finančného riaditeľstva v tlačiarni súčasne elektronicky oznámi miestne príslušnému colnému úradu odberateľa kontrolných známok počet skutočne reklamovaných kontrolných známok predložených odberateľom kontrolných známok, počet kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala a boli zničené a počet kontrolných známok vrátených odberateľovi kontrolných známok, ktorých reklamáciu tlačiareň neuznala a ich identifikačné čísla.“ 

Odôvodnenie: 
Považujeme za potrebné, aby odberateľ kontrolných známok disponoval písomným potvrdením správcu dane, napr. vo forme navrhovaného protokolu o počte kontrolných známok reklamovaných, zničených alebo späťvrátených odberateľovi kontrolných známok z dôvodu neuznania reklamácie tlačiarňou, ktorý predloží pri zúčtovaní kontrolných známok. 

b) Navrhujeme v poslednej vete za slová „kontrolných známok“ doplniť nasledujúci text: 

„vydaním rovnakého počtu nových kontrolných známok v lehote do 5 dní odo dňa, kedy tlačiareň uznala reklamáciu kontrolných známok, o prevzatí ktorých vyhotoví zamestnanec finančného riaditeľstva protokol podľa ods. 9 alebo vrátením peňažných prostriedkov vo výške ceny pripadajúcej na kontrolné známky, ktorých reklamáciu tlačiareň uznala, a to najneskôr do 5 dní odo dňa predloženia kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni za účelom reklamácie.“ 

Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona nebolo zrejmé, akým spôsobom a v akých lehotách nahradí tlačiareň odberateľovi kontrolných známok reklamované kontrolné známky. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 11: 

Navrhujeme za slová „s výnimkou“ vložiť slová “ prevádzkovateľa daňového skladu,“. 

Odôvodnenie: 
Aj prevádzkovateľ daňového skladu môže označovať spotrebiteľské balenie na daňovom území. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 12: 

Navrhujeme doplnené a upravené znenie ustanovenia § 53 ods. 12 písm. a): 

„a) na základe údajov o stave zásob nenalepených kontrolných známok; to sa nevzťahuje na odberateľa kontrolných známok, ktorým je prevádzkovateľ daňového skladu, oprávnený príjemca a dovozca spotrebiteľského balenia a ktorý je daňovo spoľahlivý v zmysle § 16 ods. 14 po dobu najmenej 24 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov,“ 

Odôvodnenie: 
Je potrebné, aby už zo znenia ustanovenia bolo zrejmé, že sa ustanovená výhoda týka všetkých odberateľov kontrolných známok a bude posudzovaná v rozsahu podľa ustanovenia § 16 ods. 14 Návrhu zákona. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 13 máme zásadnú pripomienku: 

Navrhované znenie § 53 ods. 13 je pre všetkých odberateľov kontrolných známok, ktorí označujú spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou v technologickom zariadení, a nie ručne, NEVYKONATEĽNÉ, lebo základnou podmienkou splnenia tejto zákonnej povinnosti je, aby na každom jednom kartóne, na všetkých paletách ale, samozrejme, aj na všetkých sprievodných dokladoch k tovaru boli uvedené identifikačné čísla všetkých spotrebiteľských balení v ňom zabalených, a to predovšetkým z toho dôvodu, že sa liehoviny bežne predávajú na kartóny, niekedy dokonca aj na kusy a je bežnou obchodnou praxou, že sa pre zákazníkovi dodávajú „zmiešané“ palety (obsahujúce kartóny rôznych druhov liehovín). 

V celom obchodnom reťazci (od výrobcu, cez distribútora až po obchodníka) nie je v ľudských silách zabezpečiť sledovanie a kontrolovanie každého jedného kusu liehoviny. 

Uvedené nie je možné u výrobcu liehovín v inom členskom štáte (a myslíme si, že aj domáci výrobcovia budú s tým mať problémy) fyzicky a organizačne zabezpečiť. O to skôr to nie je možné zabezpečiť u veľkého výrobcu, ktorý na výrobu liehovín používa viac výrobných liniek. Ani u výrobcu, ktorý vyrába aj do iných členských štátov, ako aj do tretích krajín (a to sú skoro všetci). 

Evidovanie identifikačných čísiel kontrolných známok na každej jednej vyrobenej fľaši v rozsahu uvedenom v Návrhu zákona je absolútne neprijateľným logistickým vstupom, ktorý zastaví výrobu 

Je nepredstaviteľné a absolútne nemožné zabezpečiť, aby na každom kartóne boli uvedené identifikačné čísla (každá fľaša má iné číslo aj v prípade, že to bude séria) všetkých fliaš tak, aby sa údaje počas prepravy a skladovania nestratili (nezničili, nezmazali) ale zachovali, aby bolo možné tieto údaje v spojení s EAN kódom spotrebiteľského balenia oznámiť CÚ pred každým predajom. 

Splnenie podmienky uvádzania identifikačných čísiel Kontrolných známok nalepených na každej jednej fľaši v kartóne, nielen že výrazne spomalí výrobu ale ešte nás vráti do dôb minulých – ručné vypisovanie údajov alebo budeme musieť vymyslieť a zabezpečiť vhodné technické riešenie, ktoré bude bezpochyby finančne veľmi náročné. 

Prijatie Návrhu zákona v tejto podobe bude mať katastrofálny dopad na činnosť všetkých odberateľov kontrolných známok. 

Nezmyselné „sledovanie“ a dohľadávanie neúmyselne zamenených, zle „zaevidovaných“ kontrolných známok je taktiež nemožné. 

Špeciálne v súvislosti s týmto ustanovením by sme chceli upozorniť na mimoriadne vážne znevýhodnenie importérov liehovín (prevádzkovateľov daňových skladov, ktorí v pozastavení dane nakladajú s liehom len v spotrebiteľskom balení, oprávnených príjemcov, ako aj dovozcov spotrebiteľských balení) v porovnaní s domácimi výrobcami liehovín a na skutočnosť, že takto nastavený systém povinného označovania spotrebiteľského balenia liehu kontrolnými známkami a nakladaním s nimi, ako je predostretý v Návrhu zákona bude vážnou prekážkou v obchodovaní v rámci Spoločenstva. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 14: 

Navrhujeme zmeniť znenie tohto odseku nasledujúcim spôsobom: 

„(14) Kontrolné známky môže použiť len odberateľ kontrolných známok a nesmie ich predať alebo iným spôsobom odovzdať inej osobe, s výnimkou odovzdania kontrolných známok priamo odberateľom kontrolných známok alebo prostredníctvom prepravcu zahraničnému výrobcovi liehu, prevádzkovateľovi daňového skladu v inom členskom štáte alebo dodávateľovi spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1, ktorý ich použije na označenie spotrebiteľského balenia, ktoré má byť uvedené do daňového voľného obehu na daňovom území alebo prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane podľa § 26.“ 

Odôvodnenie: 
Odberateľovi kontrolnej známky, ktorým je príjemca (odberateľ) podľa § 26 ods. 1, môže spotrebiteľské balenie liehu uvedené do daňového voľného obehu v inom členskom štáte, ktoré má byť prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely, označiť aj dodávateľ tohto spotrebiteľského balenia, ktorým nemusí byť prevádzkovateľ daňového skladu v inom členskom štáte ale môže ním byť aj oprávnený príjemca v inom členskom štáte ale aj iný neregistrovaný obchodník – „dodávateľ spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1“. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

K § 53 ods. 18: 

Navrhujeme slovo „zaniká“ nahradiť slovom „zaniklo“, lebo je to v zmysle Návrhu zákona presnejší výraz. 

K § 53 ods. 20: 

Navrhujeme doplniť a gramaticky upraviť znenie tohto odseku nasledujúcim spôsobom: 

„(20) Finančné riaditeľstvo zverejní na svojom webovom sídle identifikačné čísla kontrolných známok, ktoré odberateľ kontrolných známok nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, neodovzdal zahraničnému výrobcovi liehu, prevádzkovateľovi daňového skladu v inom členskom štáte podľa odseku 14 alebo dodávateľovi spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1, neodovzdal colnému úradu podľa odsekov 15 až 18 a ktoré boli zničené v technologickom zariadení, v dôsledku nehody, havárie alebo vplyvom vyššej moci, alebo ktoré boli odcudzené.“ 

Odôvodnenie: 
Odberateľovi kontrolnej známky, ktorým je príjemca (odberateľ) podľa § 26 ods. 1, môže spotrebiteľské balenie liehu uvedené do daňového voľného obehu v inom členskom štáte, ktoré má byť prepravené na daňové územie mimo pozastavenia dane na podnikateľské účely, označiť aj dodávateľ tohto spotrebiteľského balenia, ktorým nemusí byť prevádzkovateľ daňového skladu v inom členskom štáte ale môže ním byť aj oprávnený príjemca v inom členskom štáte ale aj iný neregistrovaný obchodník – „dodávateľ spotrebiteľského balenia podľa § 26 ods. 1“. Zmena vykonaná v spojení so znením ustanovenia § 51 ods. 3 Návrhu zákona, kde je zadefinovaný „odberateľ kontrolných známok“, ako aj s navrhovanou úpravou § 53 ods. 14 – pripomienky v bode 45. 

------------------------------------------------------------------------------------------------ 

a) Navrhujeme doplniť a gramaticky upraviť znenie tohto odseku nasledujúcim spôsobom: 

Alt. 1“ 
„(21) Použitie kontrolných známok, ktoré odberateľ kontrolných známok nepoužil na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, nepredložil zamestnancovi finančného riaditeľstva podľa odseku 10, neodovzdal colnému úradu podľa odsekov 15 a 16 alebo nepožiadal colný úrad o ich zničenie podľa odseku 17 a 18, a ktoré neboli nenávratne zničené v technologickom zariadení, sa na účely tohto zákona považuje za nepreukázané. 

Alt.2: 
Za preukázané použitie kontrolných známok podľa tohto Návrhu zákona sa považuje ich: 
a) použitie na označenie spotrebiteľského balenia v súlade s týmto zákonom, 
b) predloženie zamestnancovi finančného riaditeľstva podľa odseku 10, 
c) odovzdanie colnému úradu podľa odsekov 15 a 16, 
d) predloženie colnému úradu na zničenie podľa odsekov 17 a 18, 
e) nenávratné zničenie v technologickom zariadení.“ 

Odôvodnenie: 
Za preukázané použitie kontrolných známok podľa Návrhu zákona by sa mala považovať aj reklamácia kontrolných známok a v tejto súvislosti aj ich predloženie - odovzdanie kontrolných známok zamestnancovi finančného riaditeľstva v tlačiarni, ako aj ich nenávratné zničenie v technologickom zariadení. 

b) Navrhujeme vymeniť odsek (21) za odsek (19) za účelom zachovania logickej postupnosti ustanovení Návrhu zákona a v tejto súvislosti navrhujeme pôvodný odsek (19) označiť ako odsek (20). 
 	O 	N 	Ustanovenia týkajúce sa vyhotovovania kontrolných známok sa upravujú v súlade s prijatými opatreniami na zamedzenie daňových únikov v tejto oblasti Koncepciou boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach, v rámci ktorej boli identifikované závažné porušenia povinností. 

SZZV 	K § 69 ods. 1 a 8 máme zásadnú pripomienku 

Navrhujeme v ustanovení § 69 ods. 1 Návrhu zákona za slová „daňový dozor“ a v ustanovení § 69 ods. 8 Návrhu zákona za slová „daňovom dozore“, „zápisnicu“ a „úradný záznam“ vložiť príslušné číslo poznámky pod čiarou, ktorá odkazuje na ustanovenia § 37 až 39 Daňového poriadku: 

„(1) Colný úrad vykonáva daňový dozor x), ktorým je výkon dozoru nad držbou a pohybom alkoholického nápoja, tlačou a distribúciou kontrolných známok, a tiež daňovú kontrolu. )“ 

„(8) Colný úrad podľa povahy skutočností zistených pri daňovom dozore x) vyhotoví zápisnicu y) alebo úradný záznam z), alebo vykoná daňovú kontrolu.i)“ 

Poznámka pod čiarou: 
x) § 19 a § 37 až 39 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
y) § 19 ods. 1 a § 37 ods. 5 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
z) § 19 ods. 7 a § 37 ods. 5 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že colné úrady pri výkone daňového dozoru v zmysle ustanovenia § 17 ods. 5, § 45 ods. 1 a § 45 ods. 8 zákona č. 105/2004 Z. z. toto oprávnenie zneužívajú, napríklad tak, že pri výkone daňového dozoru odmietajú spisovať zápisnicu o ústnom pojednávaní alebo zápisnicu o miestnom zisťovaní aj v prípadoch, keď je prítomná osoba oprávnená konať sama za seba alebo za spoločnosť alebo je prítomný zamestnanec, s ktorým je možné komunikovať a kedy požadujú od daňových subjektov podanie rôznych vysvetlení a vyjadrení, predloženie rôznych dokladov, potvrdení, listín, zmlúv a iných dokumentov a ich fotokópií, kedy im prikazujú sa niečoho zdržať alebo naopak nariaďujú niečo vykonať a odmietajú postupovať aj v zmysle príslušných ustanovení osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 511/1992 Zb., navrhovaným doplnením vyššie citovaných ustanovení o odvolávky na príslušné ustanovenia zákona č. 563/2009 Z. z. chceme zdôrazniť skutočnosť, že pri výkone daňového dozoru je správca dane povinný postupovať nie len podľa príslušných ustanovení zákona č. 105/2004 Z. z. ale aj podľa príslušných ustanovení zákona č. 563/2009 Z. z., nakoľko napríklad postup správcu dane pri výkone daňového dozoru, dôvody spísania zápisnice o ústnom pojednávaní alebo miestnom zisťovaní a jej náležitosti, ako aj dôvody spísania len úradného záznamu a jeho náležitosti zákon č. 105/2004 Z. z. neupravuje. 
 	O 	N 	Povinnosti správcu dane pri výkone daňového dozoru a daňovej kontroly ustanovuje zákon č. 563/2009 Z. z. daňový poriadok. Návrh zákona však v mimoriadnych prípadoch umožňuje začatie daňovej kontroly bez oznámenia správcu dane o daňovej kontrole. 	
SZZV 	K § 70 ods. 1 písm. o) máme zásadnú pripomienku: 
Navrhujeme za slová „podľa § 51 ods.“ vložiť číslo „4,“. 

Odôvodnenie: 
Na základe ustanovenia § 51 ods. 4 odberateľ kontrolných známok, ktorým je oprávnený príjemca alebo príjemca (odberateľ) liehu podľa § 26 ods. 1, môže v daňovom voľnom obehu označiť spotrebiteľské balenie kontrolnou známkou, ak prijal spotrebiteľské balenie neoznačené kontrolnou známkou z iného členského štátu, a to najneskôr pred predajom alebo iným vydaním spotrebiteľského balenia na daňovom území inej osobe; ustanovenie § 10 ods. 1 písm. c) a § 26 tým nie je dotknuté. 
Keďže oprávnený príjemca a príjemca (odberateľ) môžu označovať spotrebiteľské balenie liehu už uvedené do daňového voľného obehu, t. z. že ho môžu v daňovom voľnom obehu neoznačené kontrolnou známkou aj skladovať a preto im nemôže byť za skladovanie neoznačeného spotrebiteľského balenia liehu uložená pokuta podľa § 70 ods. 2 písm. n) za správny delikt podľa § 70 ods. 1 písm. o). 
 	O 	A 	 	
SZZV 	K § 70 máme zásadnú pripomienku: 
Navrhujeme nové znenie § 70 ods. 1 písmena s), v spojení s týmto návrhom aj nové znenie ustanovenia § 70 ods. 2 písm. r) a v súvislosti s týmto doplnením navrhujeme v § 70 ods. 1 písmená s) až w) označiť ako písmená t) až x) a v § 70 ods. 2 písmená r) až u) označiť ako písmená s) až v): 

„s) poruší ustanovenie § 53 ods. 4,“ 

„r) od 2 000 eur do 100 000 eur za správny delikt podľa odseku 1 písm. s),“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme uloženie pokuty tlačiarni za porušenie obsahom, rozsahom a závažnosťou identického ustanovenia § 53 ods. 4 v rovnakej výške, ako je uložená pokuta prevádzkovateľovi daňového skladu v zmysle ustanovenia § 70 ods. 2 písm. h) za správny delikt podľa § 70 ods. 1 písm. h) Návrhu zákona, teda za porušenie povinnosti ustanovenej v § 42 ods. 2 Návrhu zákona – tlač kontrolných známok v neprítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva. 

 	Z 	ČA 	Ustanovenia týkajúce s pokút vo vzťahu k tlačiarni boli doplnené. 	
SZZV 	K § 73  

K prechodným ustanoveniam uvedeným v § 73 odsekoch 3 až 6 k úpravám týkajúcim sa alkoholického nápoja, ktorým je lieh máme zásadné pripomienky. 

Navrhujeme: 

· V § 73 ods. 3 nahradiť slová „31. januára 2013“ slovami „31. marca 2013.“ 

· V § 73 ods. 4 nahradiť slová „31. marca 2013“ slovami „31. júla 2013.“ 

· V § 73 ods. 5 nahradiť slová „30. apríla 2013“ slovami „31. augusta 2013.“ 

· V § 73 ods. 6 

Alt. 1: V prípade, že nebude odberateľovi kontrolnej známky podľa § 10 ods. 3 predpisu účinného do 31. decembra 2012 daná – vytvorená možnosť prepracovaním (napr. akceptovaním nami predložených pripomienok uvedených v bode 31. a 32.) ustanovení § 51 ods. 11 až 15 Návrhu zákona na základe písomného súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu v lehote do 31. decembra 2015 označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie ním uvedené do daňového voľného obehu novou kontrolnou známkou podľa § 51 ods. 11 až 15, navrhujeme nové znenie odseku 6: 
„Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 a uvedené do daňového voľného obehu na daňovom území podľa odseku 4 možno predávať do úplného vypredania zásob.“ 

Alt. 2: V prípade, že bude odberateľovi kontrolnej známky podľa § 10 ods. 3 predpisu účinného do 31. decembra 2012 daná – vytvorená možnosť prepracovaním (napr. akceptovaním nami predložených pripomienok uvedených v bode 31. a 32.) ustanovení § 51 ods. 11 až 13 Návrhu zákona na základe písomného súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu v lehote do 31. decembra 2015 označiť v daňovom voľnom obehu spotrebiteľské balenie ním uvedené do daňového voľného obehu novou kontrolnou známkou podľa § 51 ods. 11 až 13, navrhujeme nahradiť slová „31. decembra 2013“ slovami „31. decembra 2015.“ 

Alt. 3: V prípade, že správca dane nemá vôľu meniť ustanovenia § 51 ods. 11 až 13 v súvislosti s problémom dopredaja spotrebiteľského balenia liehu označeného „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu, môže poskytnúť širokej podnikateľskej verejnosti primerané riešenie tohto problému aj nami navrhovaným novým znením odseku 6: 
„Spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 možno predávať najneskôr do 31. decembra 2015. Odberateľ kontrolnej známky (dodávateľ) môže spotrebiteľské balenie označené kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 10 ods. 11 predpisu účinného do 31. decembra 2012 ním uvedené do daňového voľného obehu podľa odseku 3 a vrátené odberateľom z dôvodu nemožnosti predať toto spotrebiteľské balenie v lehote podľa prvej vety (do 31. decembra 2015) na základe súhlasu colného úradu a za prítomnosti zamestnanca colného úradu označiť v daňovom voľnom obehu novou kontrolnou známkou vyhotovenou podľa § 51 ods. 5 predpisu účinného od 01. januára 2013 v lehote do 31. marca 2016.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že všetky zmeny, týkajúce sa tlače, distribúcie a nakladania s novými kontrolnými známkami, ako aj so samotným označovaním spotrebiteľského balenia liehu (§ 51 a § 53 Návrhu zákona) pripadnú na prelom rokov, t. z. že uvedeným legislatívnym zmenám bude priamo predchádzať „vianočné obdobie“, ktoré tvorí predajné maximum pre všetky typy daňových subjektov, ktorými sú odberatelia kontrolných známok a zároveň je toto obdobie najviac variabilné, čo sa týka predávaného sortimentu, budú sa odberatelia kontrolných známok snažiť zabezpečiť dostatočné množstvo „starých“ kontrolných známok na každý druh predávaného spotrebiteľského balenia tak, aby predišli prípadnému výpadku ktoréhokoľvek sortimentu z trhu. V praxi to ale znamená, že po uvedenom období budú odberatelia kontrolných známok disponovať väčším počtom odobratých „starých“ kontrolných známok z každého druhu, ktoré ale v súlade s ustanovením § 73 ods. 3 Návrhu zákona budú môcť použiť na označenie spotrebiteľského balenia len do 31. januára 2011. 
Keďže navrhovaná jednomesačná lehota (od 01. 01. 2013 do 31. 01. 2013) na „dopoužívanie“ „starých“ kontrolných známok je veľmi krátka, v spojení so skutočnosťou, že v januári a februári predaj liehovín klesne a stagnuje, povedie k neodôvodneným a nezmyselným finančným stratám na strane odberateľov kontrolných známok spojených s ničením predmetných kontrolných známok. 

Naviac, keďže ustanovenia § 53 ods. 4 až 21, predovšetkým odsekov 4 a 6 Návrhu zákona budú účinné až od 01. januára 2013, „nová a jediná“ tlačiareň môže v súlade so zákonom vyhotovovať - tlačiť „nové“ kontrolné známky len na základe súhlasu finančného riaditeľstva a za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, teda až po 01. januári 2013, ktorému naviac predchádza odsúhlasenie finančným riaditeľstvom najskôr výtvarného návrhu potom tlačovej podoby „novej“ kontrolnej známky a v rovnakom čase, teda od 01. januára 2013 začnú všetci odberatelia kontrolných známok objednávať „nové“ kontrolné známky, je dôvodný predpoklad hraničiaci s istotou, že tlačiareň nemôže stihnúť vytlačiť „nové“ kontrolné známky v požadovanom množstve a tak, aby boli v lehote podľa § 53 ods. 8 Návrhu zákona, teda do 7 pracovných dní od potvrdenia prijatia žiadosti o vydanie kontrolných známok colným úradom, vydané všetkým odberateľom kontrolných známok, ktorí si o ne požiadali. 

V tejto súvislosti je nevyhnutné zdôrazniť, že nedodržanie lehôt, ale ani ostatných zákonom stanovených povinností (dodržiavanie tak dôležitých podmienok, aké sú ustanovené v § 53 ods. 2, v § 53 ods. 4 - tlač kontrolných známok len za prítomnosti zamestnanca finančného riaditeľstva, ...), ako zo strany colného úradu, tak zo strany „novej“ tlačiarne nie je nijako sankcionované, takže jediným, kto doplatí na neplnenie zákonom stanovených povinností tlačiarňou a colným úradom, nezodpovedne nastavené lehoty a nevykonateľné ustanovenia uvedené v Návrhu zákona, budú odberatelia kontrolných známok a následne s nimi aj obchodníci s liehovinami, teda tí, ktorí do štátneho rozpočtu odvádzajú nemalé finančné prostriedky vo forme všetkých daní súvisiacich s obchodovaním s liehovinami. 

Ďalej k našim pripomienkam uvádzame, že aj „dvojmesačná“ lehota ustanovená v § 73 ods. 4 Návrhu zákona (de facto od 01. 02. 2013 do 31. 03. 2013) na uvedenie spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu je veľmi krátka. Je potrebné si v tejto súvislosti uvedomiť, že ďalším vážnym, neodôvodneným, neprimeraným a výrazne nepriaznivým finančným dopadom tohto Návrhu zákona na odberateľov kontrolných známok je neúmerné zvýšenie zábezpeky na daň z dôvodu uvedenia maximálne možného množstva spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami do daňového voľného obehu, aby sa v snahe predísť alebo v maximálnej možnej miere dali eliminovať finančné straty spojené s ničením „starých“ nenalepených kontrolných známok ale aj s preoznačením – prekolkovaním spotrebiteľských balení označených „starými“ kontrolnými známkami a neuvedenými do daňového voľného obehu v zákonom stanovenej lehote, pričom možnosť znížiť takto navýšenú zábezpeku na daň má v súlade s ustanovením § 16 ods. 9 Návrhu zákona prevádzkovateľ daňového skladu až po 3 mesiacoch a oprávnený príjemca v súlade s ustanovením § 19 ods. 12 Návrhu zákona až po 6 mesiacoch. Tento prístup nie je korektný. 

Rovnako tak aj lehota uvedená v ustanovení § 73 ods. 6 je neodôvodnene a neprimerane krátka s veľmi vážnymi dopadmi na daňové subjekty, ako aj na správcu dane, lebo nie je možné v tak krátkej lehote, akou je 9 mesiacov, dopredať množstvo liehovín uvedených na trh - do daňového voľného obehu do 31. marca 2013. 
V tejto súvislosti musíme konštatovať, že sme nepríjemne prekvapení navrhovaným znením predmetných prechodných ustanovení, predovšetkým z dôvodu nespochybniteľne veľmi zlých skúseností s dopredajom 
· spotrebiteľského balenia liehu označeného kontrolnou „páskou“ uvedeného do daňového voľného obehu v roku 2004 pri zmene zákona o spotrebnej dani z liehu a prechode správy spotrebných daní z daňových orgánov na colné orgány, kedy prijatím zákona č. 105/2004 Z. z. bola stanovená na dopredaj predmetných spotrebiteľských balení neprimerane krátka lehota – 9 mesiacov, ktorá bola dvomi novelami predĺžená až na 23 mesiacov (novela ustanovenia § 51 ods. 44 zákonom č. 68/2005 Z. z. a zákonom č. 533/2005 Z. z.), z dôvodu, že zabezpečenie, prepadnutie a zničenie spotrebiteľského balenia označeného kontrolnou páskou v súlade s príslušnými právnymi predpismi platnými v čase jeho označenia a uvedenia na trh, resp. do daňového voľného obehu, teda preukázateľne zdaneného a riadne nadobudnutého spotrebiteľského balenia podľa predchádzajúcich právnych predpisov platných do 30. 04. 2004, by bolo v rozpore s príslušnými ustanoveniami Ústavy SR a Smernice Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992 o všeobecnom systéme, držbe, preprave a kontrole tovarov podliehajúcich 
spotrebnej dani v znení neskorších zmien a doplnkov; 
· spotrebiteľského balenia liehu s objemom menším ako 0,05 l neoznačeného kontrolnou známkou (zákon č. 474/2009 Z. z., ktorým sa menil a doplnil zákon č. 105/2004 Z. z. zmenou znenia ustanovenia § 10 ods. 34 písm. g) zákona č. 105/2004 Z. z. zaviedol povinnosť označovať kontrolnou známkou aj mini SBL); 
Nevhodne nastavené podmienky dopredaja predmetných SBL, tak ako ich upravovali príslušné prechodné ustanovenia, mali negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a hospodárenie podnikateľskej sféry. Tieto novelizované ustanovenia vyvolali paniku medzi obchodníkmi a neprimeraným spôsobom tak zasiahli do obchodných vzťahov. Prevádzkovatelia čerpacích staníc, niektoré veľkoobchody, ako aj veľkodistribučné siete ihneď po prijatí predmetnej novely v marci 2010 prijali interné predpisy o zákaze nákupu miniatúrnych spotrebiteľských balení liehu neoznačených kontrolnou známkou aj napriek zneniu prechodných ustanovení, ktoré obchodovanie s neoznačenými miniatúrnymi SBL v čase od 01. 03. 2010 do 30. 09. 2010 umožnili. 
Daňovým subjektom nebolo umožnené túto situáciu riešiť legálnym spôsobom. 

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti predpokladáme, že mnohí (ak nie všetci) obchodníci nebudú chcieť po 01. januári 2013 (odkedy bude možné označovať spotrebiteľské balenie „novou“ kontrolnou známkou) nakupovať spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou z dôvodu oprávnených obáv, že nebudú schopní spotrebiteľské balenie označené „starou“ kontrolnou známkou predať konečnému spotrebiteľovi do 31. decembra 2013. 

Uplatnenie predmetných prechodných ustanovení v spojení s ďalšími ustanoveniami Návrhu tohto zákona v praxi (nemožnosť preoznačiť – prekolkovať spotrebiteľské balenie v daňovom voľnom obehu) bude znamenať, že po 31. decembri 2013 správca dane spotrebiteľské balenia označené „starými“ kontrolnými známkami v daňovom voľnom obehu zabezpečí, zničí a daňovým subjektom uloží pokutu. Štát tak siahne obchodníkom na legálne nadobudnutý majetok, za ktorý už bola odvedená spotrebná daň z liehu, daň z pridanej hodnoty a bude odvedená aj daň z príjmov, lebo v prípade zabezpečenia a prepadnutia tohto tovaru sa tento úkon v účtovníctve daňového subjektu uvedie ako škoda a tým sa hodnota tohto tovaru stáva „pripočítateľnou“ položkou pri určení základu dane z príjmu. Navrhovaná úprava bude mať za následok neprípustný zásah do vlastníckych práv, garantovaných v čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky. 

To, že skutkovou podstatou tohto správneho deliktu, bude skutočnosť, že odberatelia kontrolných známok nebudú schopní v lehote podľa § 73 odseku 6 Návrhu zákona odpredať tovar, ktorý obchodníci (držitelia povolenia na predaj) z dôvodu vzniknutej paniky nebudú chcieť nakupovať, považujeme za absurdné. Rovnako predpokladáme, že úmyslom zákonodarcu pri vypracovaní Návrhu zákona nebolo sankcionovanie a zásah do majetkových práv podnikateľov, navyše ak z predmetného tovaru už bude odvedená spotrebná daň z liehu. 

Zastávame názor, že zmyslom prechodných ustanovení prijímaných právnych noriem alebo ich zmien je poskytnúť dostatočný (reálny) časový priestor dotknutým subjektom na zosúladenie vykonávanej činnosti v zmysle nových alebo zmenených podmienok stanovených novým alebo zmeneným právnym predpisom tak, aby sa mohol v plnej miere dostaviť pozitívny efekt, ktorý je spravidla dôvodom vykonanej legislatívnej úpravy. Prechod zo starej právnej úpravy na novú by mal byť plynulý a pre všetky zúčastnené strany, čo najmenej zaťažujúci. 

S poľutovaním musíme konštatovať, že prechodné ustanovenia predloženého Návrhu zákona budú mať deštruktívne účinky na podnikateľské subjekty, ktoré obchodujú s liehovinami, ako aj na celé podnikateľské prostredie v tejto sfére. 

 	Z 	A 	 	
SZZV 	K § 76: 
Navrhujeme ho prepracovať v súlade s akceptovanými pripomienkami príslušných ustanovení Návrhu zákona. 

 	O 	ČA 	Akceptované pripomienky budú zapracované