Author: koki
Last saved by: varos
Company: Abyss Studios, Ltd.

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 59  / 19
Počet vyhodnotených pripomienok | 58
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 25  / 8
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 3  / 2
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 30  / 9
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
2 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 3 (3o,0z) | | |
3 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
4 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
5 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
6 . | Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
7 . | Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
8 . | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | | x
9 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
10 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
11 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | | | | x
12 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | x |
13 . | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | | | x |
14 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | 7 (0o,7z) | | |
15 . | Úrad vlády Slovenskej republiky | | | x |
16 . | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
17 . | Štatistický úrad Slovenskej republiky | 3 (3o,0z) | | |
18 . | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | | | x |
19 . | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | | x |
20 . | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | | | x |
21 . | Úrad pre verejné obstarávanie | | | x |
22 . | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | | | x |
23 . | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | | x |
24 . | Národný bezpečnostný úrad | | | x |
25 . | Národná banka Slovenska | 1 (1o,0z) | | |
26 . | Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny | | | x |
27 . | Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR | 2 (2o,0z) | | |
28 . | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
29 . | Najvyšší súd Slovenskej republiky | | | x |
30 . | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | 4 (4o,0z) | | |
31 . | Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
32 . | Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
33 . | Ústavný súd Slovenskej republiky | | | | x
34 . | Úrad pre reguláciu sieťových odvetví | | | x |
35 . | Národný inšpektorát práce | | | | x
36 . | Slovenská obchodná a priemyselná komora | | | x |
37 . | Kancelária prezidenta Slovenskej republiky | | | | x
38 . | Sociálna poisťovňa | | | x |
39 . | Súdna rada Slovenskej republiky | | | | x
40 . | Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky | | | | x
41 . | Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou | | | x |
42 . | Verejný ochranca práv | | | | x
43 . | Republiková únia zamestnávateľov | 8 (1o,7z) | | |
44 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
45 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
46 . | Združenie miest a obcí Slovenska | 1 (1o,0z) | | |
47 . | Únia miest Slovenska | | | | x
48 . | Bratislavský samosprávny kraj | | | x |
49 . | Nitriansky samosprávny kraj | | | | x
50 . | Prešovský samosprávny kraj | | | | x
51 . | Trenčiansky samosprávny kraj | 1 (1o,0z) | | |
52 . | Trnavský samosprávny kraj | | | x |
53 . | Žilinský samosprávny kraj | | | | x
54 . | Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied | | | | x
55 . | Magistrát hlavného mesta SR | | | | x
56 . | Banskobystrický samosprávny kraj | | | | x
57 . | Košický samosprávny kraj | | | | x
58 . | Slovenský živnostenský zväz | | | | x
59 . | Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky | | | | x
60 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
61 . | Mestský úrad Nitra | | | | x
62 . | Mestský úrad Trnava | | | | x
63 . | Mestský úrad Trenčín | | | | x
64 . | Mestský úrad Žilina | | | | x
65 . | Mestský úrad Banská Bystrica | | | | x
66 . | Mestský úrad Prešov | | | | x
67 . | Magistrát mesta Košice | | | | x
68 . | Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave | | | | x
69 . | Štátny dopravný úrad | | | | x
70 . | Odbor verejného obstarávania | | | | x
71 . | Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny | | | | x
72 . | Odbor právnych služieb a odvolacích konaní | | | | x
73 . | Verejnosť | 5 (5o,0z) | | |
74 . | Slovenská informačná služba | 1 (0o,1z) | | |
75 . | Technická inšpekcia SR | 2 (1o,1z) | | |
76 . | Zbor väzenskej a justičnej stráže | 1 (0o,1z) | | |
| SPOLU | 59 (40o,19z) | 0 (0o,0z) | 22 | 33

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

MS SR

K doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskej únie, bod 4. a k tabuľke zhody právneho predpisu s právom Európskej únie 
Navrhujeme vypustiť všetky informácie uvedené v bode 4 doložky zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskej únie, keďže predkladaným materiálom sa nepreberá žiadna smernica ani neimplementuje žiadne nariadenie alebo rozhodnutie. 
Súčasne z tohto dôvodu považujeme aj tabuľku zhody právneho predpisu s právom Európskej únie za nadbytočnú.

O

N

Návrhom zákona č. 124/2006 Z. z. sa vstupuje do ustanovení, ktorými je transponovaná smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci, preto je potrebné uviesť to v doložke zlučiteľnosti a premietnuť aj v tabuľke zhody.

MV SR

V čl. I ôsmy, deviaty a desiaty bod odporúčame ponechať pôvodné znenie zákona. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 1 zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci“), tento zákon ustanovuje všeobecné zásady prevencie a základné podmienky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a na vylúčenie rizík a faktorov podmieňujúcich vznik pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce. 
Predkladateľ návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci neodôvodnil návrh zmeny vyššie uvedených ustanovení žiadnou analýzou, ktorá by podporila jeho návrh. Odôvodnenie navrhovaných zmien, ktoré je uvedené v osobitnej časti dôvodovej správy, spočívajúce výlučne v znížení finančného a administratívneho zaťaženia zamestnávateľov je v rozpore s predmetom a cieľom zákona o ochrane a bezpečnosti zdravia pri práci.

O

N

Navrhované požiadavky na poskytovanie rekondičných pobytov sú postačujúce. 
Zámerom navrhovanej úpravy je znížiť zaťaženie zamestnávateľov, pričom dobrovoľné poskytovanie rekondičných pobytov nie je vylúčené.

MV SR

V čl. I trinásty bod  
odporúčame zahrnúť aj iné typy havárií s predpokladanými vážnymi následkami v podnikoch, ktoré nie sú uvedené v zákone č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov (napr. zimné štadióny, niektoré potravinárske podniky a pod. ) a aj havárie jadrových zariadení. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona ustanovuje povinnosť nahlasovania len v súvislosti so závažnými priemyselnými haváriami, ktoré sú iba jedným z možných typov havárií, pri ktorých môže dôjsť k úniku nebezpečných látok alebo k pôsobeniu iných ničivých faktorov, ktoré majú vplyv na život, zdravie alebo majetok. Navrhovaná úprava odporúča rozšíriť rozsah typov havárií, ktoré je potrebné hlásiť príslušnému inšpektorátu práce.

O

N

Kompetencie orgánov inšpekcie práce sú vymedzené vo vzťahu k zákonu č. 261/2002 Z. z. 
Požiadavka je vztiahnutá len k haváriám podľa § 2 písm. h) zákona č. 261/2002 Z. z., keď závažnou priemyselnou haváriou je udalosť, akou je najmä nadmerná emisia, požiar alebo výbuch s prítomnosťou jednej alebo viacerých vybraných nebezpečných látok, vyplývajúca z nekontrolovateľného vývoja v prevádzke ktoréhokoľvek z podnikov a ktorá vedie bezprostredne alebo následne k vážnemu poškodeniu alebo ohrozeniu života alebo zdravia ľudí, životného prostredia alebo majetku v rámci podniku alebo mimo neho.

MV SR

Na konci § 38a uvedeného návrhu zákona odporúčame pripojiť vetu v znení: 
„Žiadosť o vydanie oprávnenia podľa § 14, § 15, § 21 a § 27 tohto zákona možno podať aj na obvodnom úrade, ktorý plní na tieto účely úlohy jednotného kontaktného miesta“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom k tomu, že na žiadosť o vydanie oprávnenia podľa § 14, § 15, § 21 a § 27 zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci sa vzťahujú ustanovenia zákona č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o službách na vnútornom trhu“), ak tento zákon alebo osobitný predpis neustanovuje inak, vrátane § 11 zákona o službách na vnútornom trhu, ktorý upravuje inštitút jednotného kontaktného miesta (ďalej len „JKM“) upozorňujeme, že: 
- pre príslušný orgán v postavení JKM z platného zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci vyplývajú viaceré povinnosti, na ktoré vzniká záujemcovi o získanie niektorého z uvedených oprávnení zo zákona právny nárok, 
- podľa platného zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci na uvedené účely orgánom v postavení JKM nie je živnostenský (obvodný) úrad. 

V prípade záujmu o zabezpečenie vydania oprávnenia podľa § 14, § 15, § 21 a § 27 zákona bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci prostredníctvom živnostenského (obvodného) úradu v postavení JKM, vecnú príslušnosť obvodného úradu v postavení JKM na podanie žiadosti o vydanie oprávnenia podľa § 14, § 15, § 21 a § 27 zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci je potrebné upraviť v návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci.

O

N

Uplatnená pripomienka je obsiahnutá v 38a zákona č. 124/2006 Z. z.

MF SR

Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy.

O

A

MF SR

Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (napr. čl. I - bod 3 zosúladiť s bodom 27 druhým odsekom tejto prílohy a slová „úvodnej vete“ nahradiť slovami „uvádzacej vete“).

O

A

MF SR

K čl. I k bodu 11 (§ 14 ods. 7) 
V uvádzacej vete je potrebné slová „na internete“ nahradiť slovami „na svojom webovom sídle“; ide o spresnenie a zosúladenie terminológie s terminológiou zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

O

A

MF SR

K čl. I k bodom 19 a 35 (§ 21 ods. 13 a § 27 ods. 15) 
Pre lepšiu zrozumiteľnosť odporúčam v oboch navrhovaných ustanoveniach uvádzať časť vety v množnom čísle, napr. „ktorým bolo odobraté oprávnenie“ a „môžu opätovne požiadať“.

O

A

MK SR

Čl.I bod 11 
Slovo "internet" navrhujeme nahradiť slovom "webové sídlo" , a to v zmysle § 2 písm. aa) zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, nakoľko pojem "internet" je príliš všeobecný a nesprávny z hľadiska právnej terminológie.

O

A

MK SR

Čl. I bod 35 
Za slovo "činnosti" odporúčame doplniť čiarku, a to z dôvodu jazykovej a štylistickej správnosti textu.

O

N

Navrhované znenie je gramaticky správne.

MK SR

Dôvodová správa, B. Osobitná časť, bod 8 
Slovo "dobu" odporúčame nahradiť slovom "doba", a to z dôvodu zabezpečenia príslušného gramatického tvaru.

O

N

Navrhované znenie je gramaticky správne.

MK SR

Dôvodová správa, B. Osobitná časť, bod 39 
Navrhujeme vypustiť písmeno "o" pred slovom "písomne", a to z dôvodu nadbytočnosti.

O

A

MH SR

K Predkladacej správe 
V Predkladacej správe v poslednom odseku odporúčame nasledovnú formuláciu vety, tak, aby bola v súlade s doložkou vybraných vplyvov, v rámci ktorej boli analyzované aj negatívne vplvy na podnikateľské prostredie: "Podľa doložky vybraných vplyvov možno predpokladať pozitívny a negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti".

O

A

MDVaRR SR

K bodu 8 
Odporúčame upraviť v § 11 ods. 11 prvú vetu, ktorá znie: 
„Zamestnávateľ poskytne rekondičný pobyt zamestnancovi, ktorý nepretržite vykonáva prácu zaradenú do tretej kategórie alebo štvrtej kategórie počas najmenej piatich rokov.“ 
Odôvodnenie: 
V súlade s § 11 ods. 1 až 9 predmetného zákona navrhujeme, aby § 11 ods. 11 upravoval poskytovanie rekondičných pobytov zamestnávateľom. Povinnosť zúčastňovať sa na rekondičných pobytoch zamestnancom je upravená v § 12 ods. 2 písm. n). 
Rekondičné pobyty zamestnávateľ poskytuje zamestnancom v záujme predchádzania vzniku chorôb z povolania. Nárok na rekondičný pobyt a povinnosť zúčastniť sa by mala byť stanovená rovnako pre zamestnancov, ktorí vykonávajú rizikovú prácu zaradenú v tretej alebo v štvrtej kategórii, ak zamestnanci súčasne spĺňajú podmienku účelnosti rekondičného pobytu. Ak je práca zaradená do štvrtej kategórie, sú zamestnávatelia povinní vykonať opatrenia na zníženie rizika. Zaradenie do štvrtej kategórie je z hľadiska predpisov BOZP dlhodobo neakceptovateľné, a teda by malo byť len dočasné, a preto považujeme za odôvodnené ustanoviť rovnakú dobu výkonu práce pre poskytovanie rekondičného pobytu.

O

N

Nie je účelné zjednocovať podmienky účasti na rekondičnom pobyte pre 3. a 4. kategóriu prác. 
Ustanovenie jednoznačne špecifikuje zamestnanca, ktorý má povinnosť zúčastniť sa na rekondičnom pobyte.

MDVaRR SR

K bodu 9 
Odporúčame upraviť v § 11 ods. 12, ktorý znie: 
„(12) Ďalší rekondičný pobyt zamestnávateľ poskytne zamestnancovi najmenej raz za štyri roky, ak zamestnanec nepretržite vykonával prácu zaradenú do tretej alebo štvrtej kategórie. Nepretržitým vykonávaním práce je aj jej prerušenie na menej ako osem týždňov.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme úpravu poskytovania rekondičných pobytov zamestnávateľom z dôvodov uvedených k bodu 8. Rekondičný pobyt poskytne zamestnávateľ najmenej raz za štyri roky, čím sa umožní zamestnávateľom posudzovať poskytovanie rekondičných pobytov individuálne podľa vlastných podmienok, teda zamestnávateľ rozhodne o periodicite poskytovania podľa kritéria účelnosti rekondičných pobytov z hľadiska profesijného poškodenia zdravia a aj s ohľadom na ekonomické možnosti zamestnávateľa.

O

N

Nie je účelné zjednocovať podmienky účasti na rekondičnom pobyte pre 3. a 4. kategóriu prác. 
Ustanovenie jednoznačne špecifikuje zamestnanca, ktorý má povinnosť zúčastniť sa na rekondičnom pobyte.

MDVaRR SR

K bodu 10 
Odporúčame vypustiť bod 10 
Odôvodnenie: 
Na základe vyjadrenia lekára so špecializáciou pracovné lekárstvo, ktorý je členom tímu lekárov vykonávajúcich pracovnú zdravotnú službu je na dosiahnutie účelu, t. j. predchádzaniu vzniku chorôb z povolania, potrebné aby rekondičný pobyt trval dva týždne a rekondičný pobyt by mal nadväzovať na čerpanie dovolenky.

O

N

Dĺžka pobytu na rekondičnom pobyte je postačujúca.

MDVaRR SR

K bodu 26  
Odporúčame v § 26 ods. 1 písm. e) doplniť piatym bodom, ktorý znie: 
„5. na vypracovaní dokumentov potrebných na zabezpečenie rekondičného pobytu,“. 
Odôvodnenie: 
Z § 11 ods. 4 až 6 predmetného zákona vyplýva, že pracovná zdravotná služba (lekár 
pracovnej zdravotnej služby) sa zúčastňuje na vypracovaní dokumentov (návrhu, 
zoznamu zamestnancov, obsahu rekondičného pobytu). Pracovná zdravotná služba sa na 
samotnom zabezpečovaní rekondičného pobytu nezúčastňuje.

O

N

Navrhované znenie je, podľa nášho názoru, významovo zodpovedajúce vo vzťahu k predvetiu, ako aj s obsahu kompetencií lekára pracovnej zdravotnej služby podľa § 11.

MPRV SR

Dôvodovej správe v osobitnej časti 
Odporúčame k bodom 8,9,10 doplniť vysvetlenie na základe čoho sa na jednej strane predlžuje doba výkonu vybraného povolania, ktorá je podmienkou účasti na rekondičnom pobyte a na druhej strane sa skracuje dĺžka rekondičného pobytu.

O

N

Návrhom sa sleduje zníženie administratívneho a finančného zaťaženia zamestnávateľov, čo je v dôvodovej uvedené.

MPRV SR

Bodu 30 
Odporúčame prehodnotiť ustanovenie bodu 30 návrhu zákona, pretože táto kategória odbornosti je mimo rámca odborne spôsobilých osôb v zdravotníckych činnostiach uvedených v § 26 na výkon pracovnej zdravotnej služby (PZS), ktoré sa rozširujú aj bodom 38 tohto návrhu. Predkladaný návrh zákona dáva autorizovanému bezpečnostnému technikovi rozsiahlejšiu pôsobnosť ako zdravotníckym zamestnancom. Kategória autorizovaného bezpečnostného technika podľa súvisiaceho zákona č. 355/2007 Z. z. nespadá do pôsobnosti vydávania oprávnení ÚVZ na výkon PZS, nepodlieha evidencii na výkon PZS, čím môže byť obmedzená kontrolná činnosť tejto oblasti. 

Odôvodnenie: 
Na výkon činností PSZ autorizovaným bezpečnostným technikom je z hľadiska posudzovania zdravia neopodstatnené a konštatovanie nedostatku odborných zdravotníckych pracovníkov je nesprávne, pretože existuje niekoľko vysokých škôl s týmto zameraním.

O

N

Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby ustanovené § 26 zákona č. 124/2006 Z. z. aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom u zamestnávateľa s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové.

MO SR

Pripomienka nad rámec návrhu zákona 
Za bod 10 odporúčame vložiť nový bod 11, ktorý znie: 
„11. V poznámke pod čiarou k odkazu 18 sa na konci pripája citácia „§ 6 ods. 3 písm. i) zákona č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky“ . 

Odôvodnenie: 
Návrh na doplnenie poznámky pod čiarou k odkazu 18 sa viaže na § 14 ods. 2 zákona č.124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého „Činnosť oprávnenej právnickej osoby sa nevzťahuje na technické zariadenia podliehajúce dozoru orgánov podľa osobitných predpisov. 18)“. Takýmto osobitným predpisom je aj zákon č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky, v ktorom sa v § 6 ods. 3 písm. i) uvádza, že Ministerstvo obrany Slovenskej republiky pri riadení ozbrojených síl Slovenskej republiky vykonáva overovanie plnenia požiadaviek bezpečnosti vyhradených technických zariadení a technických zariadení používaných v ozbrojených silách Slovenskej republiky. Vzhľadom na to, že v poznámke pod čiarou k odkazu 18 nie je citovaný uvedený predpis, odporúčame túto poznámku pod čiarou doplniť.

O

A

MO SR

K čl. I bod 3 a 28 
V súlade s bodom 27 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky slovo „úvodnej“ odporúčame nahradiť slovami „v uvádzacej“.

O

A

MZ SR

K čl. I bodu 5 - § 11 ods. 3 písm. g) 
K čl. I bodu 5 - § 11 ods. 3 písm. g) 
V čl. I bod 5 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie 
Hluk ako faktor pracovného prostredia má dominantné postavenie medzi ostatnými zdraviu škodlivými faktormi, najmä v súvislosti s jeho účinkami na sluchový orgán, ale aj s významnými mimosluchovými účinkami (napr. negatívny vplyv na srdcovo-cievny systém, centrálny nervový systém). Vplyv mimosluchových účinkov hluku sa môže prejaviť u zamestnancov napríklad vysokým krvným tlakom, vredovou chorobou žalúdka, bolesťami hlavy a pod. U zamestnancov, ktorí sú exponovaní nadmernému hluku a orgán verejného zdravotníctva určil ich prácu za rizikovú (práca zaradená do kategórie 3 alebo 4), je preukázaná ich expozícia hluku v pracovnom prostredí na základe výsledkov objektívnych meraní predložených zamestnávateľom. Z uvedených dôvodov považujeme zabezpečenie rekondičných pobytov u zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce a exponovaných nadmernému hluku z hľadiska prevencie profesionálneho poškodenia zdravia za opodstatnené. V odôvodnení k novelizačnému bodu 5 je uvedený významný vplyv hluku zo životného prostredia na zamestnancov. U zamestnancov exponovaných hluku vykonávajúcich rizikové práce sa posudzuje cielene vplyv hluku na zamestnancov v pracovnom prostredí.

Z

N

Účinná eliminácia chorôb z povolania z dôvodu expozície faktorom hluk je založená na vytvorení pracoviska, na ktorom je hluk v rámci prípustných limitov, resp. hluk je eliminovaný preventívnymi opatreniami, najmä ochrannými a organizačnými opatreniami. 
Finančnú záťaž z eliminácie účinkov hluku na zdravie nemá znášať len zamestnávateľ, nakoľko dotknutý zamestnanec je významne exponovaný aj hlukom zo životného prostredia.

MZ SR

K čl. I bodu 19 - § 21 ods. 13 
Znenie navrhovaného § 21 ods. 13 žiadame doplniť tak, aby sa netýkal podmienky uvedenej v § 21 ods. 9 písm. a), ktorá znie: „má odborných zamestnancov, s ktorými má uzavretý pracovný pomer“ , resp. aj ďalších podmienok uvedených v § 21 ods. 9. 
Odôvodnenie 
Ak Úrad verejného zdravotníctva SR odobral oprávnenie na výkon činnosti pracovnej zdravotnej služby fyzickej osobe – podnikateľovi alebo právnickej osobe z dôvodu, že nemala odborných zamestnancov, s ktorými má uzavretý pracovný pomer, napr. vedúceho tímu pracovnej zdravotnej služby (ktorým je lekár so špecializáciou určenou vyhláškou MZ SR č. 292/2008 Z. z. o podrobnostiach o rozsahu a náplni výkonu pracovnej zdravotnej služby, o zložení tímu odborníkov, ktorí ju vykonávajú, a o požiadavkách na ich odbornú spôsobilosť v znení vyhlášky MZ SR č. 135/2010 Z. z.), nie je dôvod na vydanie nového oprávnenia až po uplynutí dvoch rokov, ak spĺňa podmienku novým vedúcim tímu s požadovanou špecializáciou. Žiadame, aby ÚVZ SR opätovne mohol vydať oprávnenie na výkon pracovnej zdravotnej služby kedykoľvek, t.j. v termíne, keď bude táto podmienka, uvedená v § 21 ods. 9 písm. a) splnená. Podmienka požiadať o vydanie oprávnenia na výkon pracovnej zdravotnej služby najskôr po uplynutí 2 rokov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o jeho odobratí sa musí vzťahovať len na prípady, ak boli opakovane alebo závažným spôsobom porušené právne predpisy na zabezpečenie ochrany zdravia pri práci.

Z

ČA

Navrhuje sa skrátiť lehotu 2 rokov na 6 mesiacov. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15. júna 2011. 
MPSVR SR akceptovalo pripomienku.

MZ SR

K čl. I bodu 30 - § 26 ods. 5 
V čl. I bod 30 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie 
Úlohy pracovnej zdravotnej služby, ktoré majú vykonávať samostatne autorizovaní bezpečnostní technici u zamestnávateľa do 50 zamestnancov, ktorí vykonávajú prácu zaradenú do kategórie 1 a 2, sa týkajú hodnotenia zdravotných rizík vrátane hodnotenia faktorov pracovného prostredia a stavu pracovných podmienok z hľadiska ochrany zdravia, účasti na vypracovávaní programov ochrany zdravia zamestnancov, účasti na rozboroch pracovnej neschopnosti, chorôb z povolania, ochorení súvisiacich s prácou a zdravotných rizík, účasti na organizovaní systému prvej pomoci v prípadne ohrozenia života alebo zdravia zamestnancov, ako aj ďalších úloh súvisiacich so zdravotným dohľadom na pracovisku uvedených v § 26 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. Autorizovaní bezpečnostní technici nemajú odbornú spôsobilosť na plnenie uvedených úloh, týkajúcich sa zdravotných rizík v pracovnom prostredí. Činnosť autorizovaných bezpečnostných technikov je zameraná na bezpečnosť pri práci, bezpečnostné riziká, na predchádzanie pracovným úrazom a na ďalšie činnosti uvedené v § 24 zákona č. 124/2006 Z.z. 
Navrhované znenie § 26 ods. 5 je v zásadnom rozpore s ustanovením § 26 ods. 2, podľa ktorého úlohy pracovnej zdravotnej služby vykonáva tím odborných zdravotníckych pracovníkov kvalifikovaných na výkon pracovnej zdravotnej služby podľa osobitného predpisu, ktorým je nariadenie vlády SR č. 296/2010 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania, spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností. Autorizovaný bezpečnostný technik nie je zdravotníckym pracovníkom a ani nemá požadovanú odbornú zdravotnícku erudíciu v oblasti ochrany zdravia a prevencie ochorení súvisiacich s prácou. 
Autorizovaní bezpečnostní technici nie sú kompetentní a erudovaní posúdiť zdravotné riziko a navrhnúť účinné preventívne opatrenia u zamestnancov vykonávajúcich prácu zaradenú do kategórie 2, u ktorých sa nedá vylúčiť poškodenie zdravia z práce, resp. vznik choroby z povolania. V roku 2009 bolo zo 470 priznaných chorôb z povolania až 66 % chorôb z povolania u zamestnancov vykonávajúcich prácu zaradenú do kategórie 2. 
Z dôvodu ochrany zdravia zamestnancov pri práci je nevyhnutné, aby úlohy pracovnej zdravotnej služby súvisiace so zabezpečením účinnej prevencie profesionálnych ochorení zamestnancov riešili len odborne kompetentní zdravotnícki pracovníci a to lekári a verejní zdravotníci s príslušnou špecializáciou.

Z

N

Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom, a to u zamestnávateľa, s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej a druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15. júna 2011. 
Ustanovenie § 26 ods. 5 sa upraví tak, že ABT bude môcť plniť uvedené úlohy PZS u zamestnávateľa, ktorý zamestnáva zamestnancov vykonávajúcich práce zaradené do prvej kategórie bez obmedzenia ich počtu.

MZ SR

K čl. I bodu 37 - § 38 ods. 3 
Z § 38 ods. 3 písm. d) žiadame vypustiť slová „alebo pracovnej zdravotnej služby“. 
Odôvodnenie 
Právna úprava zodpovednosti za škodu má charakter súkromnoprávneho (zmluvného) vzťahu a je regulovaná v Občianskom zákonníku. Navrhovaný bod 37 je nad rámec predmetu úpravy zákona č. 124/2006 Z. z. (§ 1) a nie je v súlade s pôsobnosťou zákona vymedzenou v § 2 zákona. § 1.

Z

A

MZ SR

K čl. II – § 63 ods. 9 zákona č. 355/2007 Z. z. 
Na koniec novelizačného bodu žiadame doplniť slová „a za slovo „lekári“ sa dopĺňajú slová „pracovnej zdravotnej služby“. 
Odôvodnenie 
Špecifikovanie lekárov so špecializáciou v špecializačnom odbore všeobecné lekárstvo ako lekárov pracovnej zdravotnej služby, ktorí vykonávajú lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci u zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, je potrebné vzhľadom na ustanovenie § 21 ods. 9 písm. a) zákona č. 124/2006 Z. z., ktoré znie: „a) má odborných zamestnancov, s ktorými má uzavretý pracovný pomer“. Doplnenie ustanovenia je potrebné aj vzhľadom na znenie § 30 ods. 10, podľa ktorého lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci, ak ide o práce zaradené do tretej alebo štvrtej kategórie, vykonávajú lekári pracovnej zdravotnej služby.

Z

A

MZ SR

Nad rámec návrhu zákona  
Nad rámec návrhu zákona žiadame do čl. II doplniť novelizačné body, ktoré boli pripravené zástupcami Ministerstva zdravotníctva SR v pracovnej skupine. Ide o nasledovné body. 

1. V § 6 sa odsek 3 dopĺňa písmenom n), ktoré znie: 
„n) požiada príslušný inšpektorát práce, ak je to potrebné, aby vyšetril bezpečnostné, technické a organizačné príčiny choroby z povolania a ohrozenia chorobou z povolania.13a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13a znie: 
„13a) § 7 ods. 3 písm. b) zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

2. V § 11 písm. j) sa na konci pripájajú tieto slová: „na požiadanie príslušného pracoviska klinického pracovného lekárstva a klinickej toxikológie a ukladajú opatrenia podľa § 12 ods. 4“. 

3. V § 30 ods. 1 písm. c) sa slová „odsekov 4 až 6“ nahrádzajú slovami „odsekov 4 až 7“. 

4. V § 30 ods. 1 písm. d) sa slová „odseku 12“ nahrádzajú slovami „odseku 13“. 

5. V § 30 ods. 1 sa za písmeno e) vkladá nové písmeno f), ktoré znie: 
„f) oznamovať regionálnemu úradu verejného zdravotníctva práce zaradené do druhej kategórie s uvedením počtu zamestnancov, profesie a faktorov práce a pracovného prostredia (§ 31 ods. 3),“ 

Doterajšie písmeno f) sa označuje ako písmeno g). 

6. V § 30 ods. 2 úvodnej vete sa vypúšťajú slová „a vykonáva práce zaradené do tretej alebo štvrtej kategórie“. 

7. V § 30 ods. 2 písm. c) sa slová „odseku 12“ nahrádzajú slovami „odseku 13“. 

8. V § 30 odsek 3 znie: 
„(3) Posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu sa vykonáva na základe výsledkov lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci a výsledkov hodnotenia rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia 
a) zamestnanca, ktorý vykonáva práce zaradené do tretej kategórie alebo do štvrtej kategórie, 
b) na základe posúdenia lekárom pracovnej zdravotnej služby aj u zamestnanca, ktorý vykonáva práce zaradené do druhej kategórie, 
c) fyzickej osoby-podnikateľa, ktorá nezamestnáva iné fyzické osoby a vykonáva práce zaradené do tretej kategórie alebo štvrtej kategórie, 
d) na základe posúdenia lekárom pracovnej zdravotnej služby aj u fyzickej osoby-podnikateľa, ktorá nezamestnáva iné fyzické osoby a vykonáva práce zaradené do druhej kategórie, 
e) zamestnanca alebo inej fyzickej osoby, ktorých zdravotnú spôsobilosť na prácu vyžaduje osobitný predpis, 35a) 
f) pracovníka kategórie A.2)“. 

9. V § 30 ods. 4 úvodnej vete sa slová „odseku 10“ nahrádzajú slovami „odseku 11“. 

10. V § 30 ods. 5 sa slová „odseku 11“ nahrádzajú slovami „odseku 12“. 

11. V § 30 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: 
„(6) Ak ide o práce zaradené do druhej kategórie, lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci u fyzickej osoby, ktorá sa uchádza o zamestnanie, zamestnanca a fyzickej osoby-podnikateľa, ktorá nezamestnáva iné fyzické osoby, vykonávajú lekári podľa odseku 12.“. 

Doterajšie odseky 6 až 14 sa označujú ako odseky 7 až 15. 

12. V § 30 ods. 8 úvodnej vete sa slová „odseku 6“ nahrádzajú slovami „odseku 7“. 

13. V § 30 sa odsek 8 dopĺňa písmenom c), ktoré znie: 
„c) jedenkrát za štyri roky u zamestnanca a u fyzickej osoby-podnikateľa, ktorá nezamestnáva iné fyzické osoby, ak vykonávajú práce zaradené do druhej kategórie.”. 

14. V § 30 ods. 9 sa slová „odseku 6“ nahrádzajú slovami „odseku 7“. 

15. V § 30 ods. 12 sa slová „odseku 5“ nahrádzajú slovami „odsekov 5 a 6“ a slová „odseku 10“ nahrádzajú slovami „odseku 11“. 

16. V § 30 ods. 14 sa slová „odseku 12“ nahrádzajú slovami „odseku 13“. 

17. V § 30 ods. 15 sa slová „odseku 6“ nahrádzajú slovami „odseku 7“. 

18. V § 31 ods. 3 úvodnej vete sa za slovo „zdravia,“ vkladajú slová „ale nedá sa vylúčiť ojedinelá nepriaznivá odpoveď organizmu na záťaž faktormi práce a pracovného prostredia,“. 

19. V § 52 ods. 1 písm. f) sa za slovo „zákon“ vkladajú slová „alebo iný všeobecne záväzný právny predpis“. 

20. V § 52 ods. 1 sa vypúšťa písmeno p). 

Doterajšie písmená q) a r) sa označujú ako písmená p) a q). 

21. V § 57 ods. 23 sa slová „§ 30 ods.7“ nahrádzajú slovami „§ 30 ods. 10“. 

22. V § 57 ods. 40 písm. l) sa vypúšťajú slová „alebo poruší povinnosť hlásenia podľa § 52 ods. 1 písm. p)“. 

23. V § 63a sa vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Oprávnenie na odstraňovanie azbestu a materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb podľa § 5 ods. 4 písm. n) vydané podľa predpisov platných do 31. mája 2010 sa považuje za oprávnenie vydané na neurčitý čas.“. 

Odôvodnenie 
Zmeny a doplnenia zákona č. 355/2007 Z. z. navrhované zástupcami MZ SR v pracovnej skupine, týkajúce sa posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu a lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci súvisia s úlohou MZ SR vyplývajúcou z Programového vyhlásenia vlády SR a to „zabezpečiť dobrý zdravotný stav obyvateľstva, ktorý je kľúčovým predpokladom pre fungujúcu spoločnosť a budúcnosť Slovenska. Zdravie je prioritou v živote jednotlivca a základným pilierom silnej ekonomiky.“ Je zrejmé, že neoddeliteľnou súčasťou starostlivosti o zdravie ekonomicky činných obyvateľov je aj starostlivosť o ich zdravie v súvislosti s prácou. Jednou zo základných povinností zamestnávateľov vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z., ako aj zo zákona č. 124/2006 Z. z., je zabezpečiť zdravotný dohľad pre všetkých zamestnancov pracovnou zdravotnou službou, ktorého súčasťou je posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu a výkon lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci u zamestnancov vykonávajúcich rizikovú prácu alebo prácu, u ktorej sa vyžaduje zdravotná spôsobilosť podľa osobitných predpisov. 
Návrh na doplnenie posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu v zákone č. 355/2007 Z. z. aj u vybraných zamestnancov, ktorí vykonávajú prácu zaradenú do kategórie 2, a to v intervale jedenkrát za štyri roky, je odôvodnený skutočnosťou, že u týchto zamestnancov sa vo významnom počte vyskytujú choroby z povolania. Napr. v r. 2009 bola priznaná choroba z povolania u 470 zamestnancov a u 66 % z týchto priznaných chorôb z povolania bola priznaná choroba z povolania u zamestnancov, ktorí vykonávali prácu zaradenú do kategórie 2. 
Odhad nákladov pre zamestnávateľov v SR týkajúcich sa lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci ako aj priznaných chorôb z povolania zástupcovia MZ SR v pracovnej skupine predložili MPSVR SR ako podklad k návrhu zákona do doložky vybraných vplyvov na podnikateľské prostredie. 
Finančné náklady zamestnávateľov súvisiace s výkonom lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci, ktoré sú významným preventívnym opatrením na ochranu zdravia zamestnancov, sú zanedbateľné a neporovnateľné oproti škodám, ktoré môžu vzniknúť na zdraví zamestnancov v súvislosti s prácou. 
Z návrhu, ktorý pripravila pracovná skupina MZ SR boli vypustené aj ďalšie ustanovenia zákona č. 355/2007 Z. z., ktoré sa priamo netýkajú činnosti pracovnej zdravotnej služby, ale sú nevyhnutné z hľadiska ochrany zdravia zamestnancov pri práci.

Z

N

Navrhované ustanovenia upravujúce problematiku výkonu preventívnych lekárskych prehliadok vo vzťahu k práci u zamestnancov vykonávajúcich práce 2. kategórie sú nad rámec zákona č. 124/2006 Z. z. Návrh má byť vykonaný v rámci osobitnej novelizácie zákona č. 355/2007 Z. z. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15. júna 2011. 
Dohodnutá možnosť budúceho presunutia právnej úpravy PZS do zákona č. 355/2007 Z. z.

MZ SR

Nad rámec návrhu zákona  
Nad rámec predloženého návrhu zákona žiadame v čl. I doplniť nový bod 4 tohto znenia: 
„4. V § 8 ods. 1 písm. a) tretí bod znie: 
„3. určiť dostatočný počet zamestnancov na vykonávanie záchranných prác, evakuácie a na poskytovanie prvej pomoci, ako aj hasenie požiaru a pravidelne ich vzdelávať odborne spôsobilými osobami,“. 

Odôvodnenie 
Súčasné znenie § 8 ods. 1 písm. a) tretieho bodu spôsobuje v aplikačnej v praxi rezortu zdravotníctva značné problémy. Úprava citovaného ustanovenia vytvorí zákonné podmienky na dôslednejšiu aplikáciu zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Slová v platnom znení § 8 ods. 1 písm. a) tretieho bodu „vyškoliť a pravidelne školiť“ nie sú v súlade s terminológiou zákona č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a doplnení niektorých zákonov. Termín „vzdelávanie“ exaktnejšie vystihuje proces učenia a učenia sa v rámci vzdelávania a odbornej prípravy vybraných zamestnancov na vykonávanie prác. Úpravou ustanovenia sa umožní odborne spôsobilým osobám pružne reagovať a aplikovať nové metódy a formy vzdelávania a odbornej prípravy zamestnancov v rámci celoživotného vzdelávania a zvýšiť kvalitu učiacej sa organizácie v zmysle vedomostnej spoločnosti. Pojem „školenie“ je vzdelávacia forma vzdelávania a odbornej prípravy a v zákone nie je žiaduce ho explicitne uvádzať. Vzdelávacia forma, by mala byť stanovená vzdelávacím projektom tematického zamerania výučby. Navrhovaná zmena je aj v súlade s používanou terminológiou zákona č. 124/2006 Z. z., ako aj predloženej novely („vzdelávanie a odborná príprava“, „výchova a vzdelávanie“).

Z

ČA

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15. júna 2011. 
Novelizačný bod bude doplnený s formulačne upraveným znením.

ŠÚ SR

Čl. I 
K bodom 3 a 28 – v znení odporúčame vypustiť slová „úvodnej vete“.

O

N

Ustanovenie upravené so zreteľom na inú pripomienku. Navrhované legislatívno-technické riešenie považujeme za správne.

ŠÚ SR

Čl. II 
V úvodnej vete k čl. II odporúčame vypustiť slová „zákona č. 131/2010Z.z.,“.

O

A

ŠÚ SR

Dôvodová správa 
v osobitnej časti k čl.I bod 1 odporúčame slová „podľa ŠKEČ“ nahradiť slovami „podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností SKNACE Rev. 2“.

O

A

NBS

1. K čl. I bodu 10. 
V navrhovanom § 11 ods. 15 odporúčame ponechať dĺžku rekondičného pobytu dva týždne. 
Odôvodnenie 
Navrhovaný týždeň rekondičného pobytu zamestnancov, ktorí sú celoročne vystavení rizikovým faktorom, nespĺňa účelnosť rekondičného pobytu. V záujme predchádzania vzniku chorôb z povolania bude zachovanie dvojtýždenného rekondičného pobytu pre zamestnávateľa určitým donucovacím prostriedkom na zlepšenie pracovných podmienok na jeho pracoviskách. 

2. V doteraz platnom § 22 ods. 1 navrhujeme za prvú vetu vložiť novú druhú vetu, ktorá znie: 
„Bezpečnostnotechnická služba sa môže tiež zúčastňovať na organizovaní systému prvej pomoci v prípade ohrozenia života alebo zdravia zamestnancov a zabezpečovať školenia zamestnancov na poskytovanie prvej pomoci (§ 8 ods. 1 písm. a) tretí bod) prostredníctvom akreditovanej vzdelávacej inštitúcie.“. 
Odôvodnenie 
Navrhovanou úpravou sa umožňuje zabezpečovať školenia prvej pomoci okrem pracovnej zdravotnej služby i bezpečnostnotechnickou službou prostredníctvom akreditovanej vzdelávacej inštitúcie. 

3. K čl. I bodu 29. 
V navrhovanom § 26 ods. 3 písm. b) odporúčame nezvyšovať počet zamestnancov, najmä pokiaľ ide o zamestnancov v kategórii dva. 
Odôvodnenie 
Štatisticky je dokázané, že najviac chorôb z povolania je práve u zamestnancov kategórie dva, a nezáleží, či zamestnávateľ zamestnáva devätnásť alebo päťdesiat zamestnancov, ohrozenie zdravia je rovnaké. 

4. K čl. I bodu 30. 
V navrhovanom § 26 ods. 5 na konci vety odporúčame slová „autorizovaný bezpečnostný technik” nahradiť slovami „odborný zdravotnícky pracovník”. 
Odôvodnenie 
Úlohy pracovnej zdravotnej služby by mali vykonávať odborníci z oblasti zdravotníctva.

O

ČA

K bodu 1 (čl. I bodu 10) 
Dĺžku rekondičného pobytu považujeme za postačujúcu. 
Návrhom sa nevylučuje možnosť zamestnávateľa predĺžiť rekondičný pobyt. 

K bodu 2 (§ 22 ods. 1) 
Navrhuje sa, aby autorizovaný bezpečnostný technik vykonával u zamestnávateľa, ktorého zamestnanci vykonávajú práce zaradené do prvej kategórie, taxatívne vymedzené úlohy pracovnej zdravotnej služby, ktoré zahrňujú aj organizovanie systému prvej pomoci a školenie zamestnancov na poskytovanie prvej pomoci po splnení podmienok ustanovených osobitným predpisom - § 40 zákona č. 578/2004 Z. z. 

K bodu 3 (čl. I bodu 29) 
Návrhom sa rozširuje okruh zamestnávateľov s väčším počtom (až 50) zamestnancov, u ktorých môžu vybrané odborné úlohy pracovnej zdravotnej služby samostatne plniť zdravotnícki pracovníci. Zámerom je rozšíriť okruh odborných poskytovateľov úloh pracovnej zdravotnej služby, keďže v súčasnosti je nedostatok pracovných lekárov na účely pracovných zdravotných služieb. 

K bodu 4 (čl. I bodu 30) 
Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 zákona č. 124/2006 Z. z. aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom u zamestnávateľa s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové.

OAP SVL ÚV SR

Všeobecne 
Do návrhu zákona žiadame doplniť nové novelizačné body, ktorými sa v zákonoch, ktoré sa majú novelizovať, zohľadnia právne dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy. Vzhľadom na uvedené žiadame v § 40 zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradiť slová „preberá právny akt Európskych spoločenstiev a Európskej únie uvedený“ slovami „preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené“ a v názve prílohy k tomuto zákonu nahradiť slová „právnych aktov Európskych spoločenstiev a“ slovami „právne záväzných aktov“. Rovnaké zmeny je potrebné vykonať aj v zákone č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

O

A

OAP SVL ÚV SR

K čl. II a III 
Podľa čl. 10 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky prechodné ustanovenia, ktoré nadobudli účinnosť, nemožno novelizovať; to neplatí, ak v prechodných ustanoveniach ešte neuplynula lehota ustanovená na uplatnenie práva alebo splnenie povinnosti. V súvislosti s navrhovanou účinnosťou návrhu zákona upozorňujeme, že 1. januára 2012 už nebude možné novelizovať § 63 ods. 9 zákona č. 355/2007 Z. z., pretože lehota uvedená v tomto prechodnom ustanovení uplynie 31. decembra 2011. Účinnosť zákona odporúčame stanoviť na skorší termín alebo do návrhu zákona doplniť nový novelizačný bod, ktorého predmetom bude prechodná úprava vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci podľa § 30 tohto zákona lekármi so špecializáciou všeobecné lekárstvo v období od 1. januára 2012 do 31. decembra 2014.

O

A

GP SR

K bodu 11 
V § 14 ods. 7 slová „na internete“ nahradiť slovami „webovom sídle“.

O

A

GP SR

K bodu 3 a 28 
V súlade s bodom 27 Prílohe č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“.

O

A

GP SR

K čl. II 
V úvodnej vete citáciu „zákona č. 131/2010“ vypustiť (zákon o pohrebníctve nenovelizoval zákon č. 255/2007 Z. z.).

O

A

GP SR

K čl. III 
V nadväznosti na novelizáciu § 63 ods. 9 zákona č. 355/2007 Z. z. a s prihliadnutím na čl. 10 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky odporúčame upraviť termín nadobudnutia účinnosti.

O

N

Návrh je upravený v čl. II v zmysle obdobnej pripomienky.

KOZ SR

KOZ SR ešte pred začatím pripomienkového konania ako aktívny člen pracovnej skupiny vytvorenej MPSVR SR v mesiaci október 2010 zloženej so zástupcov sociálnych partnerov a príslušných štátnych orgánov vyslovila nasledovné stanovisko: 
1. Dôvody predloženia novely zákona o BOZP uvádzané prekladateľom, konkrétne aplikačná prax a spružnenie uplatnenia zákona BOZP, KOZ SR zásadne odmietala pretože posledná novela zákona č. 132/2010 Z. z. nadobudla účinnosť iba v máji 2010 a už 3 mesiace od uplynutia platnosti dochádza k snahám o novelizáciu zákona o BOZP zásadného významu. Máme za to, že dôvod aplikačnej praxe vzhľadom za tak krátky čas je nenáležitý a neobstojí. Uvedená posledná novela z roku 2010 zohľadňovala všetky Európske štandardy a záväzky obsiahnuté v rámcových Smerniciach EHS a dohovoroch MOP, ktorými je SR viazaná ako riadny člen týchto inštitúcií a EÚ. 
2. Na prvom rokovaní dňa 21.10.2010 bol zo strany odborov vyslovený zásadný nesúhlas so zámerom na oslabenie práv odborov pri spolurozhodovaní a ovplyvňovaní procesov súvisiacich s bezpečnosťou a ochranou zdravia zamestnancov pri práci. Predložený návrh rušil inštitút dohody so zástupcami zamestnancov, t.j. odborovou organizáciou, zamestnaneckou radou a zamestnaneckým dôverníkom tak, ako sú definované tieto inštitúty v § 11a ZP a nahrádza ho iba inštitútom prerokovania. 
3. Predmetný inštitút prerokovania bol dokonca v návrhu zúžený iba na prerokovanie so zástupcami zamestnancov pre BOZP a v ďalšej etape už len s inštitútom tzv. príslušných zástupcov čo je inštitút, ktorý v slovenskej legislatíve nie je vôbec definovaný. 
4. Vzhľadom na to, že na ďalších rokovaniach pracovnej skupiny podieľajúcej sa na príprave návrhu zákona o BOZP pre ďalšie legislatívne pokračovanie KOZ SR vo svojich stanoviskách opakovane a dôrazne žiadala o zohľadnenie našich zásadných pripomienok a zásadného nesúhlasu s navrhovanými zmenami. Súčasne predložený návrh na medzirezortné pripomienkové konanie tieto zásadné pripomienky KOZ SR neakceptoval. 
5. Aj odbory sú za zníženie administratívnej náročnosti pre zamestnávateľov. Sme aj za zníženie všetkých neefektívne vynaložených finančných prostriedkov, ale v žiadnom prípade to nemôže ísť na úkor znižovania dosiahnutej úrovne bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci! 

A. Pripomienky k predkladacej správe k predmetnému návrhu zákona: 

Nesúhlasíme s tvrdením predkladateľa, že „spružnením podmienok pre výkon pracovnej zdravotnej služby, ako aj znížením administratívneho a finančného zaťaženia zamestnávateľov sa dôslednejšie zabezpečí bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, vylúčenie alebo zníženie počtu pracovných úrazov a iných poškodení zdravia z práce“. Predmetné zdôvodnenia uvedené v predkladacej správe určite neznížia počet pracovných úrazov a už vonkoncom nebudú mať vplyv na vylúčenie pracovných úrazov. Znižovanie počtu pracovných úrazov je možné dosahovať práve opatreniami zlepšujúcimi pracovné, bezpečnostné a sociálne podmienky, vylepšovaním výrobných, či technologických postupov a podobne. 
Vyjadrujeme s týmto tvrdením zásadný nesúhlas. 

B. Pripomienky k osobitnej časti predmetného návrhu zákona: 

Zdôvodnenie predkladateľa, že „úpravou sa navrhuje zníženie administratívneho zaťaženia vyplývajúce zo širokej oznamovacej povinnosti zamestnávateľa a spružnenie konania zamestnávateľa pri realizácii bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci“ odmietame. Odborové orgány majú právo na informácie podľa predmetného zákona a nijako to nezvyšuje administratívne zaťaženie zamestnávateľov. Taktiež nesúhlasíme, že nie sú obmedzovaní zástupcovia odborového orgánu, pretože zástupcovia zamestnancov podľa § 11a ZP ako aj zástupcovia zamestnancov pre BOZP sú v predmetnom návrhu zákona nahradení inštitútom tzv. príslušných zástupcov /ktorí, ako sme už viacnásobne upozorňovali nie sú v našej legislatíve definovaní./ 
K tomuto vyjadrujeme zásadný nesúhlas. 

C. Pripomienky v návrhu zákona: 

K bodu 1: 
Nesúhlasíme s pripojením navrhovaných slov – aj u zamestnávateľov nespadajúcich pod prílohu č.1. sa často vyskytujú vážne problémy a pracovné úrazy, ktoré je potrebné systémovo riešiť a prijať k nim stratégiu; napríklad zber a spracovanie iného ako nebezpečného odpadu nespadá pod prílohu č.1. /zber komunálneho odpadu vo veľkých mestách - zberné vozidlá, spaľovne odpadu v kde boli takisto zaznamenané závažné pracovné úrazy/. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 2: 
Nesúhlasíme s vypustením pôvodného textu – navrhované znenie nadväzuje na § 6 ods. 1 písm. j) predmetného zákona a konkretizuje oprávnenú legislatívnu požiadavku na ochranu zdravia zamestnancov. Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 3: 
K § 7 ods. 6 v úvodnej vete sa slová „zástupcom zamestnancov vrátane zástupcov sa nahrádzajú slovami „príslušným zástupcom“. K tomuto vyjadrujeme zásadný nesúhlas z nasledovných dôvodov: 
? Inštitút „príslušný zástupca“ nie je v legislatíve SR definovaný. Nie je teda jasné, či ide o zástupcu zamestnancov v zmysle § 11a ZP, ktorý jednoznačne určuje, že „zástupcovia zamestnancov sú príslušný odborový orgán, zamestnanecká rada, alebo zamestnanecký dôverník“. Pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci je zástupcom zamestnancov aj zástupca zamestnancov pre BOZP podľa osobitného predpisu, ktorým je § 19 v zmysle zákona č. 124/2006 Z.z. o BOZP. 
? Ide teda iba o cielené vylúčenie odborov z účasti riadenia starostlivosti o BOZP a zároveň aj porušenie ustanovení rámcovej smernice 89/391 HS o zavádzaní opatrení na podporu a zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci /V. preambula článku 1 ods. 3/ ktorá neumožňuje žiadne zníženie úrovne ochrany, ktorú už jednotlivé členské štáty dosiahli. Podobne aj v článku 11 /Konzultácie a účasť pracovníkov/ v ods. 1 je stanovené, že zamestnávatelia konzultujú so zamestnancami a ich zástupcami a umožňujú im zúčastňovať sa diskusií o všetkých otázkach týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 5: 
Zásadne nesúhlasíme s doplnením písm. g) – podľa štatistík a vyhlásení Úradu verejného zdravotníctva, je najviac chorôb z povolania najmä z dôvodu vysokého zaťaženia hlukom na pracoviskách zamestnávateľov. Z tohto dôvodu požadujeme ponechať pôvodné znenie. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 6: 
Vyjadrujeme zásadný nesúhlas, pretože zmenou s inštitútu „dohody“ so zástupcami zamestnancov vrátane zástupcov pre BOZP iba na inštitút „prerokovania“ s príslušnými zástupcami dochádza k vylúčeniu odborových orgánov a znižovaniu právnej sily v spolupráci pri rozhodovaní a ovplyvňovaní procesov v oblasti BOZP a zároveň „tzv. inštitút príslušného zástupcu“, ktorí, ako sme už viacnásobne upozorňovali nie sú v slovenskej legislatíve definovaní. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 8: 
Vyjadrujeme nesúhlas s úpravami. Navrhované zmeny predlžujú výkon práce v závažných rizikách o jeden rok pre vznik nároku na rekondičný pobyt. Dochádza tým k predĺženiu expozičných limitov a zvýšeniu ohrozovania zdravia zamestnancov škodlivými faktormi práce a pracovného prostredia. V praxi to bude znamenať reálne zníženie kvality poskytovanej preventívnej zdravotnej starostlivosti a oddialenie termínov na regeneráciu organizmu zamestnancov. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 9: 
Vyjadrujeme nesúhlas s úpravami. Navrhované zmeny predlžujú výkon práce v závažných rizikách o uvedený počet hodín pre vznik nároku, na rekondičný pobyt. V praxi to bude znamenať reálne zníženie kvality poskytovanej preventívnej zdravotnej starostlivosti a oddialenie hraničných termínov pre regeneráciu organizmu zamestnancov. Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 10: 
Vyjadrujeme nesúhlas s úpravami. Navrhované zmeny skracujú dobu rekondičného pobytu až na polovicu oproti pôvodnému zneniu zákona. V praxi to bude znamenať podstatné zníženie kvality preventívnej zdravotnej starostlivosti a skrátenie úkonov pri regenerácii organizmu zamestnancov, počítajúc do doby rekondičného pobytu aj čas potrebný na cestovanie, čím sa reálne môže skrátiť rekondičný pobyt až na 5 dní. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 12: 
Súhlasíme s navrhovaným vypustením 42-dňovej lehoty práceneschopnosti, považujeme však potom za nutné definovať ťažkú ujmu na zdraví aj pre účely pracovnoprávneho konania pri poškodení zdravia pri práci, pretože v súčasnosti je zavedená definícia ťažkej ujmy na zdraví len podľa trestného poriadku. 

K bodu 13: 
Navrhujeme do textu doplniť nasledujúce slová - „tiež orgánom uvedeným v § 17 ods. 5 písm. a) 1.“. 

K bodu 17: 
Vyjadrujeme k tomuto nesúhlas, pretože vykonávanie kontrolnej činnosti orgánmi preventívnych a ochranných služieb v spolupráci so zástupcami zamestnancov považujeme za osvedčené a nutné spoločné preventívne pôsobenie na poli starostlivosti o BOZP. Pričom 5-ročný interval previerok považujeme za neúmerne dlhý /napr. z dôvodu rýchlych ekonomických ale aj iných zmien na podnikovej úrovni/. Na základe uvedené odporúčame tento interval úmerne skrátiť /možno i na polovicu/. 

K bodu 18: 
Vyjadrujeme zásadný nesúhlas z nasledovných dôvodov: 
? Inštitút „príslušný zástupca“ nie je v legislatíve SR definovaný. Nie je teda jasné, či ide o zástupcu zamestnancov v zmysle § 11a ZP, ktorý jednoznačne určuje, že „zástupcovia zamestnancov sú príslušný odborový orgán, zamestnanecká rada, alebo zamestnanecký dôverník“. Pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci je zástupcom zamestnancov aj zástupca zamestnancov pre BOZP podľa osobitného predpisu, ktorým je § 19 v zmysle zákona č. 124/2006 Z. z. o BOZP. 
? Ide teda iba o cielené vylúčenie odborov na účasti riadenia starostlivosti o BOZP a zároveň aj porušenie ustanovení rámcovej smernice 89/391 HS o zavádzaní opatrení na podporu a zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci /V. preambule a v článku 1 ods. 3/, ktorá neumožňuje žiadne zníženie úrovne ochrany, ktorú už jednotlivé členské štáty dosiahli. Podobne v článku 11 /Konzultácie a účasť pracovníkov/ v ods. 1 je stanovené, že zamestnávatelia konzultujú so zamestnancami a ich zástupcami a umožňujú zúčastňovať sa diskusií o všetkých otázkach týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 30: 
Vyjadrujeme k tomuto zásadný nesúhlas, pretože autorizovaný bezpečnostný technik nie je oprávnený /ani dostatočne kvalifikovaný/ orgán na výkon pracovnej zdravotnej služby, tak ako je definovaný v § 26 ods. 2 a 3 tohto zákona, ako aj v ostatných vykonávacích predpisov MZ SR. 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie. 

K bodu 37: 
Vyjadrujeme aj určitú obavu z plošného určenia zodpovednosti dodávateľských služieb aj za škodu za ktorú zodpovedá zamestnávateľ podľa ustanovení tohto zákona. 

Na základe uvedeného KOZ SR vyjadruje zásadný nesúhlas s takto riešenou novelou zákona o BOZP a takto postavený predmetný návrh neodporúčame na ďalšie legislatívne pokračovanie.

Z

N

A. Pripomienky k predkladacej správe 
Znížením neodôvodneného administratívneho a finančného zaťaženia sa podporia aktivity zamestnávateľov sústredené na riešiteľné problémy v BOZP. 

B. Pripomienky k osobitnej časti 
Znížením neodôvodneného administratívneho a finančného zaťaženia sa podporia aktivity zamestnávateľov sústredené na riešiteľné problémy v BOZP. 
Zástupca zamestnancov pre BOZP je inštitút podľa § 19 zákona č. 124/2006 Z. z. určený špecificky pre oblasť BOZP. 

C. Pripomienky v návrhu zákona: 
K bodu 1: 
Navrhovaným zrušením povinnosti vypracovať písomnú koncepciu politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a program jej realizácie sa nevylučuje povinnosť akéhokoľvek zamestnávateľa vykonávať všetky opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci podľa konkrétnych pracovných podmienok na jednotlivých pracoviskách. 

K bodu 2: 
Navrhovaným zrušením povinnosti vypracovať vnútorný predpis na poskytovanie pitného režimu sa nevylučuje povinnosť akéhokoľvek zamestnávateľa zabezpečovať pitný režim pre zamestnancov podľa konkrétnych pracovných podmienok na jednotlivých pracoviskách. 

K bodu 3: 
Navrhovanou úpravou ustanovenia sa vymedzené informácie budú poskytovať zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť (použitá legislatívna skratka „zástupca zamestnancov pre bezpečnosť“ upravená v § 7 ods. 5 zákona č. 124/2006 Z. z.) podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. Príslušným zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť je ten, ktorého sa predmet informácie týka, keďže podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. tohto zákona každý zástupca zamestnancov pre bezpečnosť zastupuje určitý počet zamestnancov. 
Príslušným zástupcom pre bezpečnosť je, podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z., prednostne ten, ktorého navrhne odborová organizácia. 

K bodu 5: 
Účinná eliminácia chorôb z povolania z dôvodu expozície faktorom hluk je založená na vytvorení pracoviska, na ktorom je hluk v rámci prípustných limitov, resp. hluk je eliminovaný preventívnymi opatreniami, najmä ochrannými a organizačnými opatreniami. 
Finančnú záťaž z eliminácie účinkov hluku na zdravie nemá znášať len zamestnávateľ, nakoľko dotknutý zamestnanec je významne exponovaný aj hlukom zo životného prostredia. 

K bodu 6: 
Navrhuje sa prerokúvať vzhľadom na zodpovednosť zamestnávateľa za starostlivosť o BOZP. 
Príslušným zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť je ten, ktorého sa predmet informácie týka, keďže podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. každý zástupca zamestnancov pre bezpečnosť zastupuje určitý počet zamestnancov. 
Príslušným zástupcom pre bezpečnosť je, podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z., prednostne ten, ktorého navrhne odborová organizácia. 

K bodu 8: 
Navrhované požiadavky na poskytovanie rekondičných pobytov sú postačujúce. 
Navrhovaná zmena nemá vplyv na zabezpečovanie preventívnej zdravotnej starostlivosti podľa zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti o zamestnancov, ktorí sú exponovaní faktormi pracovného prostredia. 

K bodom 9 a 10: 
Navrhované požiadavky na poskytovanie rekondičných pobytov sú postačujúce. 
Navrhovaná zmena nemá vplyv na zabezpečovanie preventívnej zdravotnej starostlivosti podľa zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti o zamestnancov, ktorí sú exponovaní faktormi pracovného prostredia. 

K bodu 12: 
Na účely zákona je pojem ťažká ujma na zdraví vymedzená v jeho § 3 písm. l) zákona. 

K bodu 13: 
Zo zákona č. 261/2002 Z. z. nevyplývajú pre subjekty podľa § 17 ods. 5 písm. a) prvého bodu zákon žiadne úlohy, a tak je oznamovacia povinnosť zamestnávateľa v tejto časti nadbytočná. 

K bodu 17: 
Vypustením povinnosti zamestnávateľa zabezpečovať spoločnú previerku pracovísk bezpečnostnotechnickou službou a pracovnou zdravotnou službou nie je dotknutá všeobecná povinnosť zamestnávateľa zabezpečovať kontrolu stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci podľa § 9 zákona č. 124/2006 Z. z. v nadväznosti na konkrétne pracovné podmienky jednotlivých pracovísk. 

K bodu 18: 
Navrhovanou úpravou ustanovenia sa vymedzené informácie budú poskytovať zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť (použitá legislatívna skratka „zástupca zamestnancov pre bezpečnosť“ upravená v § 7 ods. 5 zákona č. 124/2006 Z. z.) podľa § 19 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. Príslušným zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť je ten, ktorého sa predmet informácie týka, keďže podľa § 19 ods. 1 tohto zákona každý zástupca zamestnancov pre bezpečnosť zastupuje určitý počet zamestnancov. 
Príslušným zástupcom pre bezpečnosť je, podľa § 19 ods. 1 zákona, prednostne ten, ktorého navrhne odborová organizácia. 

K bodu 30: 
Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 zákona č. 124/2006 Z. z. aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom u zamestnávateľa, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej kategórie, ktoré nie sú rizikové. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15. júna 2011. 
KOZ od pripomienky ustúpila. 

K bodu 37: 
Akceptované

AZZZ SR

všeobecná pripomienka k návrhu / príloha č. 1 zákona 
Požadujeme doplniť výrobu elektriny do Zoznamu činnosti s vyšším rizikom, pri ktorých môže vzniknúť závažné poškodenie zdravia zamestnancov alebo pri ktorých častejšie vzniká poškodenie ich zdravia, uvedených v prílohe č. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. 

Odôvodnenie: 
V pôvodnom zákone výroba elektriny a novelizáciou zo zoznamu vypadla údajne preto, lebo sa v tejto činnosti vyskytlo málo úrazov. Vzhľadom na povahu práce v elektrárňach, rôznych rizikových činností, ktoré sa tu vykonávajú, rôznorodú problematiku technológie, je potrebné výrobu elektriny do prílohy zaradiť, najmä s poukazom na to, aké iné činnosti sú v tejto prílohe zaradené. Pracovné riziká pri výrobe elektriny v spoločnosti Slovenské elektrárne zostali a relatívne nízka úrazovosť, ktorá je výsledkom dobrej činnosti v prevencii úrazov, chorôb z povolania a iných nežiaducich udalostí, nemôže byť dôvodom na vyňatie výroby elektriny z tejto rizikovej skupiny.

Z

A

Podtrieda 35.11.0 Výroba elektriny podľa vyhlášky ŠÚ SR č. 306/2007 Z. z. je zaradená v divízii 35 prílohy č. 1 k zákonu.

RUZ

Zásadná všeobecná pripomienka k § 7 a k §16 zákona o BOZP v platnom znení 
RÚZ navrhuje riešiť nevyhovujúci stav v oblasti zosúladenia zosúladenia ustanovení § 7 a §16, keď obidva paragrafy sa zaoberajú problematikou oboznamovania a informovania zamestnancov a opakovaných školení a aktualizačnou prípravou. V § 7, ods. 4 je táto povinnosť zadaná zamestnávateľovi a udáva pravidelnosť najmenej 1 x za dva roky ak osobitný (spravidla STN) predpis nestanovuje kratší čas. V § 16 , ods. 4 je táto povinnosť zadaná zamestnancovi (resp. fyzickej osobe), ktorý je držiteľom preukazu pre odbornú spôsobilosť, s povinnosťou opakovania odborného školenia (aktualizačnej odbornej prípravy), ktorú vykoná oprávnená vzdelávacia organizácia. V prípade nesplnenia tejto podmienky „preukaz“ stráca platnosť. V prípade, že toto školenie nevykoná zamestnávateľ podľa § 7, preukaz nestráca platnosť. V konečnom dôsledku túto periodicitu administratívne sleduje a náklady znáša zamestnávateľ. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Súčasný stav je taký, že niektoré odbornosti (napr. viazači bremien, lešenári, vodiči vysokozdvižných vozíkov) musia byť školení 1 x ročne, lebo príslušné STN to takto vyžadujú, pritom dodržiavanie STN je zmysle zákona č. 264/199 Z.z. dobrovoľné, avšak práve zákon 124/ 2006 Z.z. túto periódu robí záväznou. Pracovníci tak absolvujú školenia (pravidelne 1x ročne, následne 1 x za 5 rokov) a opakujú v týchto intervaloch ten istý obsah odborných školení osobami s tou istou odbornou kvalifikáciou. Nie je dôvod z odborného hľadiska, ktorý by dával zmysel požadovať obe školenia. Z pohľadu zamestnávateľa sú tieto školenia náročné na administratívu a organizovanie a vo veľkej miere aj finančnej záťaže. Sú náročné z hľadiska času čo sa týka najmä ak zamestnanec má viacero kvalifikácií s „preukazom“ – je potrebné ho nahradiť v čase kedy absolvuje školenie. Z uvedeného dôvodu žiadame, aby bola zo zákona vyňaté ustanovenie § 7, ods. 4, ktoré vyžaduje rešpektovať kratší čas na oboznamovanie zamestnancov, ktorí vlastnia preukazy v kratšom čase ako dva roky. (....ak právne predpisy a ostatné predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci neustanovujú kratší čas). Zároveň žiadame o vypustenie ods. 4 a 7 , § 16 pre osoby, ktoré vlastnia preukaz a ponechanie znenia: 

(4) Fyzická osoba, ktorá má osvedčenie podľa § 23 a § 24 zákona (bezpečnostný technik a autorizovaný bezpečnostný technik) a podľa § 16 vyhlášky 508/2009 Z.z. (revízny technik), je povinná každých päť rokov absolvovať aktualizačnú odbornú prípravu u osoby oprávnenej na výchovu a vzdelávanie. Osoba oprávnená na výchovu a vzdelávanie uvedie v osvedčení obdobie, v ktorom fyzická osoba absolvovala aktualizačnú odbornú prípravu. 

(7) Osvedčenie alebo preukaz stráca platnosť odobratím podľa odseku 6, alebo ak fyzická osoba, ktorá má osvedčenie alebo preukaz, neabsolvovala aktualizačnú odbornú prípravu. 

Týmto návrhom ostatne nedotknutý status periodickej aktualizačnej prípravy pre bezpečnostných technikov, autorizovaných bezpečnostných technikov a revíznych technikov, u ktorých nie je iná požiadavka na obnovu odbornej prípravy ako je to osôb, na ktorých sa vzťahuje požiadavka oboznamovania podľa § 7 ods.4. Doterajšia prax nepreukázala, že by príčinou vzniku pracovných úrazov, prípadne iných udalostí bola periodicita odborných školení u profesií, na ktoré sa vzťahuje požiadavka oboznamovania podľa § 7 ods.4.

Z

N

Vypúšťajú sa v § 7 ods. 4 zákona č. 124/2006 Z. z. slová: „a ostatné predpisy“ a v § 16 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z slová „a ostatnými predpismi“. Tým sa zabezpečí zosúladenie ustanovení § 7 a § 16 zaoberajúce sa problematikou oboznamovania a informovania zamestnancov a opakovaných školení a aktualizačnou prípravou. – zapracované 
V záujme BOZP je nevyhnutné zachovať periodické odborné vzdelávanie raz za 5 rokov pre obsluhy technických zariadení, ktoré majú na ich obsluhu preukaz podľa právneho predpisu. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 16. júna 2011. 
Upravia sa § 7 ods. 4 a § 16 ods. 1. RÚZ navrhne ďalšiu úpravu informovania podľa § 7.

RUZ

Zásadná pripomienka k bodu 5 návrhu novely zákona 
RÚZ navrhuje formulovať bod 5 novely zákona nasledovne: 

5. Zrušuje sa §11 

V súvislosti so zrušením §11 zákona o BOZP navrhujeme ďalej z návrhu novely vypustiť body 6 až 10, nakoľko sa v prípade akceptácie našej pripomienky stávajú bezpredmetnými. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
RÚZ navrhuje zrušiť §11 zákona o BOZP, ktorým sa upravujú podmienky poskytovania rekondičných pobytov zamestnávateľmi. Poskytovanie rekondičných pobytov predstavuje značnú nákladovú položku pre zamestnávateľov, ktorí sú povinní tieto pobyty poskytovať. RÚZ je presvedčená, že ochrana bezpečnosti a zdravia pri práci sa má zabezpečovať hlavne preventívnym spôsobom, pričom poskytovanie rekondičných pobytov nemá potenciál zásadným spôsobom zlepšiť zdravotný stav zamestnancov vystavených niektorému z faktorov pracovného prostredia (pričom neexistuje relevantná štúdia, ktorá by preukazovala ich priaznivý vplyv na zdravotný stav zamestnancov).

Z

N

Navrhované zmeny § 11 zákona č. 124/2006 Z. z. zabezpečujú zníženie finančného zaťaženia zamestnávateľov a súčasne sa umožňuje zamestnávateľom, aby rekondičné pobyty poskytli zamestnancom vykonávajúcim rizikové práce tak, aby sa predišlo nezvratným zmenám zdravotného stavu v dôsledku pôsobenia škodlivých pracovných podmienok.

RUZ

Zásadná pripomienka k §17 odsek 12 zákona o BOZP v platnom znení 
RÚZ navrhuje za bod 15 návrhu zákona vložiť nový novelizačný bod 16 v nasledovnom znení: 

16. V §17 ods.12 sa slovo „desať“ nahrádza slovom „päť“ 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Predložená pripomienka skracuje časové obdobie, počas ktorého je potrebné uchovávať záznamy o pracovnom úraze z 10 rokov na 5 rokov. Týmto opatrením sa dosiahne redukcia administratívneho zaťaženia podnikateľov. RÚZ považuje 5 ročnú lehotu za dostatočnú na to, aby sa v uvedenom období objasnil pracovný úraz a zistili sa všetky relevantné skutočnosti a vyvodili dôsledky.

Z

A

RUZ

Zásadná pripomienka k bodu 19 návrhu novely zákona 
RÚZ navrhuje v bode 19 návrhu novely zákona skrátiť lehotu z dvoch rokov na kratšie časové obdobie, prípadne lehotu úplne vypustiť. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
RÚZ zásadne nesúhlasí s tým, aby lehota medzi odobratím a možnosťou opätovného požiadania o oprávnenie na výchovu z vzdelávanie bola 2 ročná. Navrhujeme túto lehotu skrátiť. A to na preukázanie odpadnutia dôvodu odobratia oprávnenia na výchovu a vzdelávanie. IP môže v takých prípadoch použiť aj iný nástroj na sankcie – pokuty.

Z

A

Lehota 2 rokov bola skrátená na šesť mesiacov.

RUZ

Zásadná pripomienka k bodu 30 návrhu novely zákona 
RÚZ navrhuje vypustiť v bod 30 návrhu novely zákona. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Autorizovaný bezpečnostný technik je odborne nekompetentný na plnenie úloh pracovnej zdravotnej služby. Nie je spôsobilý posúdiť kombináciu faktorov práce a pracovného prostredia z hľadiska ich vplyvu na zdravie zamestnancov. Autorizovaný bezpečnostný technik nevie posúdiť synergický a aditívny účinok jednotlivých chemických, fyzikálnych a ďalších faktorov práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnanca. 
Z hľadiska neodborného posúdenia zdravotných rizík nebude u zamestnancov a fyzických osôb - podnikateľov zabezpečené odborné sledovanie a hodnotenie faktorov pracovného prostredia, stavu pracovných podmienok ako aj sledovanie a hodnotenie zdravotného stavu. Jednoznačne dôjde k zhoršenie zdravotného stavu zamestnancov.

Z

N

Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom, a to u zamestnávateľa s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej a druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové.

RUZ

Zásadná pripomienka k bodu 35 návrhu novely zákona 
RÚZ navrhuje v bode 35 návrhu novely zákona skrátiť lehotu z dvoch rokov na kratšie časové obdobie, prípadne lehotu úplne vypustiť. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Nesúhlasíme s tým, aby lehota medzi odobratím a možnosťou opätovného požiadania o oprávnenie na výchovu z vzdelávanie bola 2 ročná. Navrhujeme túto lehotu skrátiť. A to na preukázanie odpadnutia dôvodu odobratia oprávnenia na výchovu a vzdelávanie. Inšpekcia práce v takýchto prípadoch môže použiť iné nástroje pre sankcionovania – pokuty.

Z

A

Lehota 2 rokov bola so zreteľom na návrh RÚZ skrátená na šesť mesiacov.

RUZ

Zásadná pripomienka k § 30 ods.7 zákona o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
RÚZ navrhuje doplniť čl.II novely zákona nasledovne: 
1. §30 ods. 7 znie: „(7) Lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci podľa odseku 6 písm. b) sa vykonávajú jedenkrát za dva roky u zamestnanca a u fyzickej osoby - podnikateľa, ktorá nezamestnáva iné fyzické osoby, ak vykonávajú práce zaradené do tretej a štvrtej kategórie.“ 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Predložená pripomienka zjednocuje periódu, v ktorej sa vykonávajú preventívne lekárske prehliadky pracovnou zdravotnou službou na jedenkrát za dva roky pre práce zaradené do tretej a štvrtej kategórie. Týmto opatrením sa dosiahne zníženie nákladov zamestnávateľa pri zachovaní štandardu ochrany zamestnanca. RÚZ je toho názoru, že prehliadka raz za dva roky aj u pracovníkov štvrtej kategórie postačuje na zabezpečenie primeraného štandardu ochrany ich zdravia.

Z

N

Rozdelenie rizikových prác na práce zaradené do tretej a na práce zaradené do štvrtej kategórie odráža mieru rizika, s ktorou je práca v danom pracovnom prostredí a s danými faktormi spojená. Z hľadiska tohto odstupňovania sú práce zaradené do štvrtej kategórie prácami s výrazne vyššou mierou rizika a s vyššou expozíciou škodlivým faktorom práce a pracovného prostredia, než práce v tretej kategórii, čo je nutné zohľadniť aj pri zaisťované zdravotného dohľadu u týchto zamestnancov. Oproti tretej kategórii je v súčasnosti platná vyššia frekvencia lekárskych prehliadok vo vzťahu k práci (1 x ročne) v kategórii 4 odôvodnená nutnosťou zabezpečiť zvýšený zdravotný dohľad, primeraný zvýšenej miere rizika v snahe včas identifikovať možné začínajúce zmeny zdravotného stavu. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 16. júna 2011. 
RÚZ od pripomienky ustúpila.

ZMOS

k bodom 26-31 všeobecne 
Navrhujeme zvážiť možnosť nahradiť, respektíve vypustiť niektoré činnosti Pracovnej zdravotnej služby. 

Pracovná zdravotná služba má preventívne vplývať na znižovanie rizika poškodenia zdravia v súvislosti s vykonávanou prácou. Na druhej strane existujúce pravidelné preventívne prehliadky, ktoré sú uhrádzané z verejného zdravotného poistenia sú vykonávané zbežne, bez prihliadania na prípadné zdravotné riziká vykonávanej práce. Zvýšeným dôrazom na reálne vykonávanie pravidelných preventívnych prehliadok by bolo možné vypustiť niektoré činnosti PZS, ktoré suplujú prevenciu vykonávanú zmluvným lekárom.

O

N

Úlohy pracovnej zdravotnej služby v § 26 zákona č. 124/2006 Z. z. sú v súlade s úlohami ustanovenými v článku 5 Dohovoru č. 161 o závodných zdravotných službách, ktorý Slovenská republika ratifikovala. 
Návrh ustanovuje určité zmeny vo vykonávaní pracovnej zdravotnej služby.

TNSK

bod 30.  
V článku I, bod 30. vypustiť slová – „ ktorý zamestnáva menej ako 50 zamestnancov, ktorí vykonávajú“ 

a nahradiť ich slovami - „ktorého zamestnanci vykonávajú“ 

Zdôvodnenie : 
Nepovažujeme za potrebné obmedzovať počet zamestnancov u zamestnávateľa, ktorého zamestnanci vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie a u ktorého úlohy pracovnej zdravotnej služby v zmysle Článku I, bod 30 môže vykonávať autorizovaný bezpečnostný technik. Riziko vzniku úrazu u takýchto zamestnávateľov je nízke a nezávisí od počtu zamestnancov.

O

N

Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom, a to u zamestnávateľa s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové.

Verejnosť

zákonu č. 124/2006 Z.z. 
1. Navrhujem doplniť do § 17 ods. 8 písm. a - upresnenie spôsobu evidencie pracovného úrazu z dôvodu, že v súčasnom znení nikde nie je napísané, že evidovaný úraz musí podpísať aj poškodený zamestnanec. 
2. Navrhujem doplniť do § 20 ods. 1 - upresnenie postavenia a právomoci Komisie BOZP u zamestnávatela (napr. poradný orgán štatutárneho zástupcu zamestnávatela v oblasti BOZP).

O

N

Spôsob evidencie si upravuje každý zamestnávateľ po zohľadnení podmienok obvyklých u neho. 
Podľa § 20 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. je komisia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci poradným orgánom zamestnávateľa.

Verejnosť

k Čl. I  
Do § 6 písm q za slová: „§ 26 vrátane “ vložiť : „ vstupných lekárskych prehliadok pre uchádzačov o prácu na posúdenie zdravotnej spôsobilosti na prácu, “ 

nové znenie: 
q) zabezpečiť vykonávanie zdravotného dohľadu podľa § 26 vrátane vstupných lekárskych prehliadok pre uchádzačov o prácu na posúdenie zdravotnej spôsobilosti na prácu, lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci, 6a) a to v pravidelných intervaloch s prihliadnutím na charakter práce a na pracovné podmienky na pracovisku, ako aj vtedy, ak o to zamestnanec požiada, 

Odôvodnenie : 
Podľa § 6 písm. o) je zamestnávateľ povinný zaraďovať zamestnancov na výkon práce so zreteľom na ich zdravotný stav, najmä na výsledok posúdenia ich zdravotnej spôsobilosti na prácu, 6aa) schopnosti, na ich vek, kvalifikačné predpoklady a odbornú spôsobilosť podľa právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a nedovoliť, aby vykonávali práce, ktoré nezodpovedajú ich zdravotnému stavu, najmä výsledku posúdenia ich zdravotnej spôsobilosti na prácu, schopnostiam, na ktoré nemajú vek, kvalifikačné predpoklady a doklad o odbornej spôsobilosti podľa právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 
Podľa odvolávky na 6 aa) nie sú vyžadované vstupné lekárske prehliadky na pozície, ktoré nespadajú do 3. a 4. kategórie zdravotných rizík pri práci, prípadne podľa osobitných predpisov. Práve tu nastáva problém, napr. ak sa uchádzač uchádza o prácu, ktorá síce pre zdravú populáciu nie je riziková (je v 2. kategórii zdravotných rizík), ale u dotyčného, výkon tejto práce môže pri určitom jeho ochorení vyvolať zhoršenie zdravotného stavu, prípadne poškodenie zdravia, ktoré vyústia do choroby z povolania. V prípade, že sa u tohto zamestnanca prizná choroba z povolania a zamestnávateľ ho nebude môcť preradiť na inú pozíciu ( týka sa to hlavne malých firiem ) bude musieť spoločnosť zamestnanca prepustiť s 10-mesačným odstupným, čo výrazne ovplyvní ekonomiku malej firmy. Ale zároveň sa zvýši aj kompenzačné krytie nákladov spojených s chorobou z povolania, prípadne spojené s invaliditou zo Sociálnej poisťovne, ako aj krytie zdravotných nákladov spojených s liečbou choroby z povolania. 
Vzhľadom k tomu, že zamestnávateľ nie je schopný bez príslušného posúdenia zdravotnej spôsobilosti na požadovanú prácu zaradiť uchádzača, je potrebné doplniť túto požiadavku na vstupnú lekársku prehliadku.

O

N

Podľa § 41 Zákonníka práce zamestnávateľ môže uzatvoriť pracovnú zmluvu len so zdravotne spôsobilou fyzickou osobou, ak osobitný predpis na výkon práce vyžaduje zdravotnú spôsobilosť. Problematika preventívnych lekárskych prehliadok vo vzťahu k práci vrátane vstupných je upravená v § 30 zákona č. 355/2007 Z. z.

Verejnosť

K bodu 30  
V § 26 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: 
„(5) Úlohy pracovnej zdravotnej služby podľa odseku 1 písm. a) až d), písm. e) prvého bodu, tretieho bodu, štvrtého bodu a písm. g) u zamestnávateľa, ktorý zamestnáva menej ako 50 zamestnancov, ktorí vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie, môže samostatne vykonávať aj autorizovaný bezpečnostný technik.“. 

Navrhovaný nový odsek navrhujem vypustiť. 

Odôvodnenie : 
Uvedený odsek je v priamom rozpore s požiadavkami, ktoré sú požadované na odbornú spôsobilosť na výkon zdravotného dohľadu pre zamestnancov, ktorý je zamestnávateľ povinný podľa § 6 písm. q a podľa § 26 tohto zákona zabezpečiť. 

Zdôvodnenie uvedené v Texte osobitnej časti dôvodovej správy K bodu 30 je zavádzajúce a nepravdivé. Citujem predmetné zdôvodnenie: „Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy ustanovené § 26 aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom, ako len zdravotníckym pracovníkom, keďže predmetné úlohy pracovnej zdravotnej služby majú väčšinou iný, ako zdravotný charakter. Pre plnenie úloh taxatívne vymedzených pracovnej zdravotnej službe, najmä v oblasti technických, organizačných a pracovného prostredia sa umožňuje zamestnávateľovi zabezpečiť ich realizáciu ďalšími odbornými zamestnancami pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci – autorizovanými bezpečnostnými technikmi pri súčasnom nedostatku odborných zdravotníckych pracovníkov. Znižuje sa tak aj finančná záťaž zamestnávateľov.“ Koniec citátu. 

Na ilustráciu prikladám požadované úlohy, ktoré by mohol podľa navrhovaného odseku zabezpečovať aj autorizovaný bezpečnostný technik bez príslušného zdravotníckeho vzdelania (uvedené nižšie). Mám za to, že z uvedených úloh jednoznačne vyplýva potreba znalostí a odborných praktických skúseností v odbore pracovné lekárstvo, hygiena práce, psychológia, fyziológia a v iných zdravotníckych odboroch. Naopak neodborné ohodnotenie zdravotných rizík, nesprávna kategorizácia, nedostatočné odborné poradenstvo môžu v týchto firmách viesť k ohrozeniu zdravia a bezpečnosti zamestnancov a v konečnom dôsledku veľkým finančným škodám vo firmách. Táto možnosť pre firmy bude viesť k snahám podhodnotiť zdravotné riziká, tak aby firmy nemuseli zabezpečovať preventívne opatrenia vyplývajúce z objektívneho hodnotenia zdravotných rizík v snahe ušetriť na úkor zdravia zamestnancov. Kontrolu technickej bezpečnosti pracoviska (napr.: kontrola správneho označenia pracoviska, schodiska, nosnosti regálov a pod.) nemožno zamieňať s hodnotením zdravotných rizík vyplývajúcich z práce, ktoré analyzujú pracovné činnosti z hľadiska možného vzniku ochorenia. Bez znalostí etiológie a patogenézy ochorení nie je možné navrhovať účinné preventívne opatrenia na ochranu zdravia. Je štatisticky potvrdené, že najvyšší počet chorôb z povolania v SR sa priznáva zamestnancom zaradeným do 2. kategórie zdravotných rizík. Z toho logicky vyplýva, že poradenstvo v oblasti ochrany zdravia pre túto skupinu zamestnancov je potrebné zlepšovať, skvalitňovať a nie naopak. 
Zároveň považujem tento odsek za diskriminačný vzhľadom na vzdelanie odborného garanta pracovnej zdravotnej služby - lekár so špecializáciou v odboroch pracovného lekárstva, služieb zdravia pri práci, požadovanú dobu odbornej praxe, resp. verejného zdravotníka s požadovanou špecializáciou ako aj požadované materiálno-technické zabezpečenie na získanie oprávnenia pre výkon pracovnej zdravotnej služby. Takéto oprávnenie podľa navrhovaného odseku ABT nemusí mať, nemusí byť evidovaný v registri odborne spôsobilých osôb na výkon PZS. Tým ATB nepodlieha odbornej kontrole čo je tiež diskriminačné voči PZS. V tejto súvislosti tiež nepodlieha sankciám prípadne odobratiu oprávnenia (pretože žiadne nemusí mať). Uvedený odsek kompetenčne zasahuje do právomoci MZ SR a Úradu verejného zdravotníctva SR, ktorý posudzuje a dohliada nad odbornou úrovňou pracovnej zdravotnej služby. 
Tak isto tento odsek by spôsobil konkurenčné znevýhodnenie firiem s počtom viac ako 50 zamestnancov. 

§ 26 
(1) Pracovná zdravotná služba poskytuje zamestnávateľovi odborné poradenské služby v oblasti ochrany zdravia pri práci výkonom zdravotného dohľadu, pri ktorom najmä 
a) spolupracuje pri zisťovaní nebezpečenstiev a hodnotí zdravotné riziká, ktoré ohrozujú zdravie zamestnancov pri práci, 
b) hodnotí faktory pracovného prostredia a stav pracovných podmienok, ktoré môžu ovplyvňovať zdravie zamestnancov, 
c) podporuje prispôsobovanie práce zamestnancom, 
d) poskytuje poradenstvo zamestnávateľovi i zamestnancom, najmä pri 
1. plánovaní a organizácii práce a odpočinku vrátane usporiadania pracovísk a pracovných miest, 
2. technológiách a látkach, ktoré sa používajú pri práci a ktoré môžu ohroziť zdravie, 
3. ochrane a kladnom ovplyvňovaní zdravia, hygiene, fyziológii a psychológii práce, ergonómii vrátane prostriedkov individuálnej ochrany a kolektívnej ochrany, 
e) zúčastňuje sa 
1. na vypracúvaní programov ochrany a podpory zdravia zamestnancov, na zlepšovaní pracovných podmienok a na vyhodnocovaní nových zariadení a technológií zo zdravotného hľadiska, 

3. na rozboroch pracovnej neschopnosti, chorôb z povolania, ochorení súvisiacich s prácou a zdravotných rizík, 
4. na organizovaní systému prvej pomoci v prípade ohrozenia života alebo zdravia zamestnancov, 

g) spolupracuje pri poskytovaní informácií, výcviku a výchovy v oblasti ochrany a kladného ovplyvňovania zdravia, hygieny, fyziológie a psychológie práce a ergonómie

O

N

Úpravou sa umožňuje plniť vybrané úlohy pracovnej zdravotnej služby v rámci ustanovenia § 26 aj iným odborne spôsobilým osobám – autorizovaným bezpečnostným technikom, a to u zamestnávateľa s počtom zamestnancov do 50, u ktorého sa vykonávajú práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie, ktoré nie sú rizikové.

Verejnosť

k bodu 37 
V § 38 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Za škodu spôsobenú zamestnávateľovi alebo fyzickej osobe, ktorá je podnikateľom a nie je zamestnávateľom, ktorá vznikla v súvislosti s dodávateľsky poskytnutou činnosťou, je zodpovedná 
a) oprávnená právnická osoba podľa § 14, 
b) zamestnávateľ, ktorý má oprávnenie na výkon odborných prehliadok a odborných skúšok alebo opráv vyhradeného technického zariadenia podľa § 15 ods. 1, 
c) fyzická osoba, ktorá je podnikateľom a nie je zamestnávateľom, ktorá vykonáva odborné prehliadky a odborné skúšky alebo opravy vyhradeného technického zariadenia podľa § 15 ods. 9, 
d) fyzická osoba, ktorá je podnikateľom, a právnická osoba oprávnené na výkon bezpečnostnotechnickej služby alebo pracovnej zdravotnej služby podľa § 21, 
e) fyzická osoba a právnická osoba oprávnené na výchovu a vzdelávanie podľa § 27.“. 

Navrhovaný nový odsek navrhujem vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Uvedený odsek je 3 je koncipovaný veľmi všeobecne. Nie je definovaná pojem škoda, ktorá vznikla v súvislosti s dodávateľsky poskytnutou činnosťou, za ktorú má byť dodávateľ zodpovedný. Ak je dodávateľ odbornou poradenskou službou, nemôže predsa niesť zodpovednosť za škodu, ktorá sa stala z dôvodu, že objednávateľ nerealizoval navrhované preventívne opatrenie, alebo že ho realizoval neskoro, keď už ku škode došlo. Odborná a poradenská služba nezodpovedá za realizáciu opatrení. Za zabezpečenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zodpovedá zamestnávateľ. Zodpovednosť za škodu si každý objednávateľ s dodávateľom má dohodnúť vo vzájomných zmluvných podmienkach ako aj prípadnú náhradu za škodu, ak nie, zodpovednosť za škodu je upravená v Obchodnom zákonníku.

O

A

Verejnosť

Zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých  
Pripomienky Federácie strojvodcov Slovenskej republiky (FS), vznesené v rámci medzirezortného pripomienkového konania k návrhu zákona 
z ........ 2011, 
ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

K bodu 5 
Odporúčame bod 5 vypustiť 
Odôvodnenie: 
Hluk je jedným z dôležitých fyzikálnych faktorov, ktorý ohrozuje zdravie zamestnancov. Nie vo všetkých pracovných činnostiach je možné účelne zamestnanca voči tomuto faktoru chrániť dostupnými ochrannými opatreniami. 

K bodu 6 
Odporúčame upraviť §11 ods. 9 nasledovne: 
„Zamestnávateľ zabezpečí na základe odporúčania lekára pracovnej zdravotnej služby, a po 
prerokovaní s príslušnými zástupcami zamestnancov, rekondičný pobyt aj zamestnancom, ktorí vykonávajú prácu zaradenú do druhej kategórie, ak rekondičný pobyt splní podmienku účelnosti z hľadiska prevencie profesionálneho poškodenia zdravia.“ 
Odôvodnenie: 
Uvedené znenie jasne definuje povinnosť zabezpečiť rekondičný pobyt aj zamestnancom ktorých odporučí lekár pracovnej zdravotnej služby. 

K bodu 7 
Odporúčame upraviť v § 11 ods. 7 prvú vetu nasledovne: 
„Rekondičný pobyt sa uskutočňuje podľa možnosti vo vhodnej klimatickej oblasti s nízkym výskytom zdraviu škodlivých faktorov v životnom prostredí; to sa vzťahuje aj na rehabilitáciu v súvislosti s prácou.“ 
Odôvodnenie: 
Ak má spĺňať rekondičný pobyt svoj účel, tak by mala byť snaha o to, aby sa uskutočnil v prostredí, v ktorom sa nachádza čo najmenej zdraviu škodlivých faktorov. 

K bodu 8 
Odporúčame upraviť § 11 ods. 11 nasledovne: 
„Na rekondičnom pobyte je povinný zúčastniť sa zamestnanec, ktorý nepretržite 
vykonáva prácu zaradenú do tretej, alebo štvrtej kategórie počas najmenej piatich rokov. 
Nepretržitým vykonávaním práce je aj jej prerušenie na menej ako osem týždňov“ 
Odôvodnenie: 
Dlhodobé zaradenie do štvrtej kategórie by malo byť neprípustné, a preto je potrebné ustanoviť povinnosť zúčastniť sa na rekondičnom pobyte pre obe kategórie rovnako. 

K bodu 9 
Odporúčame bod 9 vypustiť 
Odôvodnenie: 
Zníženie periodicity, ako aj zvýšenie počtu odpracovaných pracovných zmien výrazne zníži prevenciu profesionálneho poškodenia zdravia zamestnancov. Šetrenie finančných nákladov zamestnávateľov i napriek riziku prípadného poškodenia zdravia zamestnancov, nie je v súlade s dobrými mravmi. 

K bodu 10 
Odporúčame bod 10 vypustiť 
Odôvodnenie: 
Na to aby rekondičný pobyt spĺňal účel prevencie profesionálneho poškodenia zdravia zamestnancov je potrebné, aby trval minimálne dva týždne a zároveň, aby spravidla nadväzoval na čerpanie dovolenky.

O

N

K bodu 5 
Účinná eliminácia chorôb z povolania z dôvodu expozície faktorom hluk je založená na vytvorení pracoviska, na ktorom je hluk v rámci prípustných limitov, resp. hluk je eliminovaný preventívnymi opatreniami, najmä ochrannými a organizačnými opatreniami. 
Finančnú záťaž z eliminácie účinkov hluku na zdravie nemá znášať len zamestnávateľ, nakoľko dotknutý zamestnanec je významne exponovaný aj hlukom zo životného prostredia. 

K bodu 6 
Zámerom návrhu zákon nie je rozšírenie povinnosti poskytovať rekondičný pobyt zamestnancovi vykonávajúcemu práce druhej kategórie. 

K bodu 7 
Návrhom sa vytvárajú širšie možnosti pre voľbu lokality vhodnej na poskytovanie rekondičných pobytov. 

K bodu 8 
Nie je účelné zjednocovať podmienky účasti na rekondičnom pobyte pre 3. a 4. kategóriu prác. 

K bodu 9 
Navrhované podmienky na poskytovanie rekondičnáých pobytov považujeme za postačujúce. 

K bodu 10 
Dĺžka rekondičného pobytu je postačujúca.

SIS

§ 2 
V Čl. I navrhujeme doplniť nový novelizačný bod 1, ktorý znie: 

1. § 2 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: 

„(6) Tento zákon sa nevzťahuje na činnosti vykonávané príslušníkmi Slovenskej informačnej služby, ktorých okruh určí riaditeľ Slovenskej informačnej služby interným predpisom; v takom prípade sa zabezpečí najvyššia možná úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia.“. 

Alternatíva: 

„(6) Tento zákon sa nevzťahuje na činnosti príslušníkov Slovenskej informačnej služby, ktorých charakter výkonu to neumožňuje; okruh týchto činností určí riaditeľ Slovenskej informačnej služby.“. 

Novelizačné body 1 až 39 sa označujú ako novelizačné body 2 až 40. 

Odôvodnenie: 

Uplatnená pripomienka je v súlade s čl. 2 ods. 2 smernice Rady č. 89/931/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci transponovanej predmetným zákonom. Podľa čl. 2 ods. 2 cit. smernice, sa táto smernica neuplatňuje tam, kde sú s ňou nevyhnutne v rozpore charakteristiky vlastné pre určité osobitné činnosti verejných služieb, ako sú napríklad ozbrojené sily, polícia alebo pre určité osobitné činnosti služieb civilnej ochrany. 

Uvedené ustanovenie bolo transponované do zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov tým, že zákonodarca vylúčil jeho pôsobnosť na príslušníkov Policajného zboru, profesionálnych vojakov alebo občanov povolaných na výkon mimoriadnej služby, nakoľko činnosti vykonávané týmito osobami majú také charakteristiky, ktoré sú nevyhnutne v rozpore s cit. smernicou. Vzhľadom na skutočnosť, že uvedené charakteristiky spĺňajú aj činnosti vykonávané príslušníkmi Slovenskej informačnej služby, navrhujeme vylúčenie pôsobnosti cit. zákona aj na príslušníkov Slovenskej informačnej služby. 

Zároveň navrhujeme, aby nešlo o všetky činnosti, ale len o tie, ktoré na základe zákonného splnomocnenia určí riaditeľ Slovenskej informačnej služby svojím interným predpisom. Pôjde o také činnosti, pri ktorých nie je objektívne možné zabezpečiť úplnú úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, napríklad vykonávanie telesnej prípravy, plnenie služobných úloh v teréne mimo objekt Slovenskej informačnej služby, ako aj činnosti vykonávané príslušníkmi Slovenskej informačnej služby v zahraničí.

Z

N

Návrh SIS nie je systémový vzhľadom na § 2 ods. 3 zákona. 
Odporúčame, aby SIS v zmysle ustanovenia § 2 ods. 3 upravila požiadavku „obmedziť alebo vylúčiť pôsobnosť tohto zákona pri určených činnostiach vykonávaných v služobnom pomere“ v zákone č. 73/1998 Z. z. alebo v zákone č. 46/1993 Z. z. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 16. júna 2011. 
Doplní sa § 2 ods. 5 a na základe dohody ministrov sa vloží nový novelizačný článok.

TiSR

Čl. I žiadame vložiť za bod 10. nový bod 
1. v Čl. I žiadame vložiť za bod 10. nový bod, ktorým sa v § 14 ods. 5 zákona č. 124/2006 Z. z. doplní ako druhá veta text v znení 

„Žiadosť o overenie plnenia požiadaviek bezpečnosti technických zariadení podľa ods. 1 musí obsahovať aj písomné vyhlásenie o tom, že rovnaká žiadosť nebola podaná inej oprávnenej právnickej osobe.“ 

Odôvodnenie: 
Vyhlásenie o požiadaní iba jedného dodávateľa v oblasti služieb, ktorých výsledkom je zisťovanie bezpečného stavu zariadení je v zahraničí (a v oblasti posudzovania zhody aj na Slovensku) bežným stavom. Takéto opatrenie by znížilo tlak na nestrannosť a nezávislosť overovania plnenia požiadaviek bezpečnosti technických zariadení, ktoré sa vykonáva v konkurenčnom prostredí a podporilo by plnenie požiadaviek čl. 4.1 normy STN EN ISO/IEC 17 020:2005 „Všeobecné kritériá činnosti orgánov rozličných typov vykonávajúcich inšpekciu“. 

V praxi sa vyskytli prípady, že žiadateľ po zistení nedostatkov podal žiadosť na inú OPO a neposkytol úhradu za vykonanú činnosť (pričom sa vyskytli aj prípady, v ktorých iná OPO zistené nedostatky nekonštatovala). Podobné prípady sa vyskytli aj pri overovaní odbornej spôsobilosti fyzických osôb (pričom sa rovnako vyskytli prípady, v ktorých po neúspešnej skúške sa dotknutá osoba v ten istý deň prišla „pochváliť“ dokumentom od inej OPO).

O

N

Nie je možné obmedziť žiaden subjekt spôsobom uvedeným v návrhu. 
Nedostatky vo výkone oprávnenej právnickej osoby možno riešiť upozornením na kvalitu jej činnosti a kontrolnou činnosťou orgánov inšpekcie práce.

TiSR

k Čl. I bod 37. doplnenie nového odseku 3 v § 38 
2. Zásadná pripomienka 
k Čl. I bod 37. doplnenie nového odseku 3 v § 38 
Zásadne žiadame nový odsek 3 § 38 z návrhu vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Činnosť podľa § 14 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. (overovanie plnenia požiadaviek bezpečnosti technických zariadení) nie je vykonávaná ako činnosť vo verejnom záujme ale ako bežná dodávateľská činnosť v konkurenčnom prostredí, navyše zaradená v zmysle § 38a zákona č. 124/2006 Z. z. ako služba podľa zákona o službách. Zodpovednosť za škodu je riešená podľa Obchodného zákonníka (§§ 373 až 386, a osobitne § 599, § 600 a § 757 zákona č. 513/1991 Z. z.) a v zmysle § 1 ods. 2 Obchodného zákonníka ak niektoré otázky nemožno riešiť podľa ustanovení Obchodného zákonníka, riešia sa podľa predpisov občianskeho práva. 

S ohľadom na takéto postavenie činnosti podľa § 14 zákona č. 124/2006 Z. z. nie je žiaden dôvod (a predkladateľ ho ani v osobitnej dôvodovej správe neuvádza), aby bola zodpovednosť za dodávateľsky poskytovanú službu upravená okrem Obchodného zákonníka aj v zákone č. 124/2006 Z. z. Duplicitné riešenie danej problematiky spôsobí iba zníženie právnej istoty. 

Predložený text je navyše navrhnutý nekonkrétne bez obmedzenia alebo bližšieho určenia súvislosti a rozsahu škody s dodávateľsky poskytnutou kontrolnou činnosťou v oveľa širšej neurčitosti ako v § 373 Obchodného zákonníka. Text je štylizovaný až v takej miere voľnosti, že umožní odberateľovi služby aj po prehratom spore z dôvodu nepreukázania zodpovednosti za škodu v zmysle § 373 a nasl. Obchodného zákonníka opakovane otvoriť ten istý prípad s odvolaním sa na zodpovednosť za škodu podľa zákona č. 124/2006 Z. z. 

Takýto stav vyvolá neúmerné administratívne zaťaženie malých a stredných podnikov, ktorými navrhované zodpovedné subjekty jednoznačne sú, čo je v rozpore s Hlavou XVII, čl. 173, bodom 1. druhou odrážkou Konsolidovaného znenia zmlúv o Európskej únii. 

Druhou závažnou komplikáciou pri použití navrhovaného ustanovenia v praxi je skutočnosť, že pri úradnej skúške (a aj pri odbornej prehliadke a odbornej skúške) sú na zariadeniach prekračované hraničné prevádzkové parametre zariadenia práve z dôvodu overenia ich bezpečnosti (napr. tlaková skúška, skúška s bremenom). Chybne skonštruované zariadenie alebo opotrebované zariadenie sa počas skúšky môže poškodiť (čo je dôkazom o nevyhovujúcom stave zariadenia). Takéto poškodenie zariadenia je však spôsobené alebo chybnou konštrukciou zariadenia (za ktorú nepochybne zodpovedá dodávateľ zariadenia), alebo opotrebovaním zariadenia nad bezpečnú mieru zanedbaním preventívnej alebo bežnej údržby (za ktorú nepochybne zodpovedá prevádzkovateľ zariadenia). 

Navrhovaný text ustanovenia umožňuje preniesť zodpovednosť za škodu spôsobenú chybným stavom zariadenia (vadným – ak použijeme definíciu podľa § 3 zákona č. 294/1999 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú vadným výrobkom) ako aj prípadné náklady na opravu alebo rekonštrukciu zariadenia zo zodpovedného subjektu (dodávateľ zariadenia, prevádzkovateľ zariadenia) na dodávateľa kontrolnej činnosti určenej práve na zistenie aj nevyhovujúceho stavu zariadenia. Navrhovaná zmena umožní vysúdiť si náklady na opravu zariadenia (ktoré bolo chybne skonštruované alebo po životnosti) od dodávateľa kontrolnej činnosti a ušetriť potrebné náklady na údržbu a opravu (resp. novú konštrukciu) zariadenia subjektom zodpovedajúcim za vadu podľa Obchodného zákonníka. Umožnenie takéhoto stavu je zrejme v rozpore s princípmi právneho štátu.

Z

A

ZVJS

§ 2 ods. 2 písmeno a) 
V § 2 ods. 2 písmeno a) znie: 
„a) ústav na výkon väzby, ústav na výkon trestu odňatia slobody, ústav na výkon trestu odňatia slobody pre mladistvých, nemocnicu pre obvinených a odsúdených a právnickú osobu pri zaradení obvineného a odsúdeného do práce a na obvineného a odsúdeného, ktorý je zaradený do práce,“ 

Odôvodnenie: 

Podľa § 32 zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov môžu byť zaradení do práce za podmienok určených v tomto zákone aj obvinení vo výkone väzby a musia mať zaistenú bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci rovnako ako odsúdení vo výkone trestu odňatia slobody zaradení do práce. Povinnosti zamestnávateľa voči obvinenému a odsúdenému plní podľa § 32 ods. 2 zákona č. 221/2006 Z. z. a § 42 ods. 2 zákona č. 475/2005 Z. z. príslušný ústav na výkon väzby, ústav na výkon trestu odňatia slobody, ústav na výkon trestu odňatia slobody pre mladistvých a nemocnica pre obvinených a odsúdených. V doteraz platnom znení ust. § 2 ods. 2 písm. a) zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov absentuje uvedenie ústavov na výkon väzby, nemocnice pre obvinených a odsúdených a obvinených vo výkone väzby.

Z

A