Title: Doložka vybraných vplyvov
Author: mbujna
Last saved by: Rusinko, Stanislav
Company: mhsr

Príloha č. 1
Doložka vybraných vplyvov

 
A.1. Názov materiálu:
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu v znení zákona č. 556/2010 Z. z.
Termín začatia a ukončenia  MPK: 02. 06. 2011 – 23. 06. 2011

 
A.2. Vplyvy:
 
| Pozitívne^* | Žiadne^* | Negatívne^*
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy | X | | X
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia? | X | | X

3, Sociálne vplyvy 
- vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
- sociálnu exklúziu,
- rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť

X

4. Vplyvy na životné prostredie | | X |
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti | X | |
* Predkladateľ označí znakom x zodpovedajúci vplyv (pozitívny, negatívny, žiadny), ktorý návrh prináša v každej oblasti posudzovania vplyvov. Návrh môže mať v jednej oblasti zároveň pozitívny aj negatívny vplyv, v tom prípade predkladateľ označí obe možnosti. Bližšie vysvetlenie označených vplyvov bude obsahovať analýza vplyvov. Isté vysvetlenie, či bilanciu vplyvov (sumárne zhodnotenie, ktorý vplyv v danej oblasti prevažuje) môže predkladateľ uviesť v poznámke.

 
A.3. Poznámky

Zákon č. 91/2010 Z .z. a k nemu navrhovaná novela sú jednými z prvých systémovým opatrení podpory a rozvoja cestovného ruchu na Slovensku, ktorý bude mať viacero pozitívnych dimenzií:

Konkurenčný rozmer 
      Vnímanie konkurencieschopnosti cestovného ruchu vo vyspelých  krajinách EÚ je v poslednom desaťročí vnímané predovšetkým cez úroveň konkurencieschopnosti jednotlivých destinácií cestovného ruchu konkrétnej krajiny, to znamená priamo v lokalitách, kde sa realizuje aj výkon cestovného ruchu. Úspešnosť tej či onej destinácie je v plnej miere závislá od množstva faktorov predovšetkým však: úrovne kvality manažmentu destinácie a stupňa rozvoja cestovného ruchu v nej, efektívnosti koordinácie a zladenia vzájomných interakcií medzi množstvom relevantných subjektov vrátane samosprávy,  podnikateľských a nepodnikateľských subjektov, tvorby atraktívnych produktov cestovného ruchu, udržiavania štandardov kvality poskytovaných služieb, vyprofilovaného destinačného marketingu a pod.   
      Tento komplex faktorov zásadným spôsobom vplýva na celkovú atraktivitu destinácie, ktorá sa následne premieta do jej výkonnosti, konkurencieschopnosti a v poslednom období aj udržateľnosti jej budúceho rozvoja. Je možné konštatovať, že destinačný manažment sa stal  jedným z najefektívnejších spôsobov riadenia cestovného ruchu krajiny, ktorého systémový rozvoj dokáže byť z dlhodobého hľadiska konkurencieschopný a udržateľný. Štáty, ktoré takýto koncept uplatnili, dostali stav cestovného ruchu na vysokú úroveň (napríklad krajiny ako: Švajčiarsko, Rakúsko, Nemecko, Veľká Británia, ale aj Maďarsko, či v poslednej dobe aj Česká republika). Zákon a navrhovaná novela vytvárajú podmienky, aby sa aj na Slovensku intenzívne začal destinačný manažment realizovať.

Odborný rozmer 
Filozofiou novely zákona je podpora cestovného ruchu v rámci destinácie. Je postavená na motivačnom princípe pri zachovaní dobrovoľnosti združovania. Jej cieľom je združovať subjekty v cestovnom ruchu a vytvárať priestor pre vznik výkonných združení (oblastných a krajských organizácií cestovného ruchu), ktoré svojou náplňou a poslaním, tak ako je to vo vyspelom svete, by mali plniť funkciu organizácii destinačného manažmentu. 
Slabá konkurencieschopnosť cestovného ruchu na Slovensku tkvie predovšetkým v nedostatočnej konkurencieschopnosti samotných turistických destinácií, kde sa za minulé obdobie nahromadili desiatky rušivých faktorov (napr. nízka úroveň celkovej infraštruktúry cestovného ruchu, nedostatočný, prípadne neexistujúci manažment destinácie, nedostatočná údržba verejných priestranstiev, nečistota, zdecimovaná zeleň so silne narušenou krajinotvorbou, slabý manažment atraktivít, neatraktívne produkty cestovného ruchu, slabo cielený  marketing). Jednou z hlavných úloh organizácií cestovného ruchu, ktorých činnosť by mala byť predovšetkým koordinačná, komunikačná a koncepčná, by mala spočívať v riešení práve vyššie spomínaných oblastí. Na čele týchto organizácií by mali stáť výkonní riaditelia, ktorí na dennej báze budú hájiť verejný záujem,  vyvažovať záujmy samosprávy na jednej strane a podnikateľských a iných subjektov na druhej strane s cieľom zvyšovať výkony, kvalitu, konkurencieschopnosť a udržateľnosť rozvoja cestovného ruchu v konkrétnej destinácií.

Integračný rozmer 
Implementácia umožní integráciu subjektov (viacerých podnikateľských aj nepodnikateľských), obcí a miest spolu s vyššími územnými celkami podieľajúcich sa na cestovnom ruchu, čím je možné očakávať sfunkčnenie doterajšej štruktúry riadenia a komunikácie cestovného ruchu na lokálnej, regionálnej ako aj národnej úrovni. Je možné predpokladať, aj zo skúseností zo zahraničia, postupne ďalšie a ďalšie obce budú motivované vstúpiť do organizácií, aby sa stali súčasťou koordinovaných procesov rozvoja cestovného ruchu v rámci destinácie.

Hospodársky a makroekonomický rozmer 
Prostredníctvom organizácií destinačného manažmentu bude jednoduchšie implementovať rôzne systémové nástroje a koncepčné opatrenia na zvyšovanie kvality a ponuky služieb v destinácií, čo je predpokladom stimulácie celkového zvyšovania podielu výkonov cestovného ruchu na HDP a celkovej spotreby obyvateľstva. Tá by sa mala premietnuť vo zvyšovaní prínosov pre štátnu a verejnú správu predovšetkým vo forme rastu podielových daní z  príjmov fyzických osôb, vybratej dane za ubytovanie,  dane z príjmov právnických osôb, odvodov do sociálnej a zdravotnej poisťovne a pod. 

Rozmer regionálneho rozvoja 
      Novela vytvára podmienky pre celoplošný rozvoj cestovného ruchu v silných i slabo rozvinutých regiónoch, v ktorých existujú ideálne podmienky pre rozvoj práve cestovného ruchu. Mnohé krajiny vďaka cestovnému ruchu naštartovali hospodársky rast v menej rozvinutých regiónoch, kde priemysel mal problém sa etablovať. Slovensko vďaka svojim prírodným, kultúrnym, historickým a iným predpokladom je typickým príkladom, kde by sa cestovný ruch mohol stať ťahúňom ekonomického rozvoja, najmä v  regiónoch severného, východného či južného Slovenska.

Rozmer zamestnanosti 
      Schválením novely, následkom integrácie subjektov cestovného ruchu bude požiadavka na zamestnávanie ľudí v rôznych činnostiach vo všetkých regiónoch. Cestovný ruch je prierezové odvetvie s multiplikačnými efektmi vo vzťahu k tvorbe zamestnanosti. Intenzívny rozvoj cestovného ruchu dokáže intenzívne stimulovať rôzne odvetvia, napríklad stavebníctvo, dopravu, služby, maloobchod. Podľa dostupných štatistík, každých 100 prenocovaní generuje 1 nové pracovné miesto v oblasti cestovného ruchu. Jedno pracovné miesto v cestovnom ruchu zasa dokáže vyvolať vznik 1-2 nových pracovných miest v pridružených odvetviach. Cestovný ruch je práve tým odvetvím v oblasti služieb, kde sa môžu uplatniť aj starší občania, občania s nižším vzdelaním, ale aj dlhodobo nezamestnaní.

Motivačný a mobilizačný charakter 
Z hľadiska tvorby finančných zdrojov bude potrebné zabezpečenie a rozvoj spoločných služieb a potrieb v rámci destinácie. Novela prichádza so systémovým prvkom financovania cestovného ruchu na lokálnej ako aj regionálnej úrovni. Čím viac samospráva vyberie na dani za ubytovanie, tým viac organizácia cestovného ruchu dostane dotácie od štátu. Finančné prostriedky, ktoré v podobe vybratej dane za ubytovanie, DPH, podielových daní a pod. idú do rozpočtu verejnej správy, by sa tak konečne začali vracali späť do systému, t.j. tam, kde sa výkony v cestovnom ruchu aj realizujú. Systémové financovanie na lokálnej úrovni je dôležité na udržanie rozvoja cestovného ruchu aj v budúcnosti. Novela je taktiež silným motivačným nástrojom pre samosprávy proti šedej ekonomike v oblasti ubytovania, z ktorých sa neodvádza daň za ubytovanie.  

Rozmer udržateľnosti 
      Organizácie destinačného manažmentu predstavujú spojenie záujmov samosprávy, podnikateľských a iných subjektov. Podnikateľské subjekty svojimi členskými príspevkami budú určite motivované kontrolovať činnosť, aktivity výkonných riaditeľov organizácií destinačného manažmentu ako aj alokáciu finančných zdrojov vybratých z členských príspevkov. Je málo pravdepodobné, že ak destinačný manažment bude dosahovať pozitívne výsledky, premietajúce sa do zvyšovania výkonnosti podnikateľských subjektov, aby podnikateľské subjekty chceli tento zabehnutý systém meniť. Skúsenosť vo vyspelých krajinách Európy ukazuje, že destinačný manažment úspešne funguje už dlhé roky.

Vo vzťahu k negatívnym vplyvom, navrhovaná novelizácia zákona č. 91/2010 Z. z. bude mať aj negatívne dimenzie:
       Predovšetkým na rozpočet verejnej správy (štátny rozpočet,  rozpočty samospráv a vyšších územných celkov) ako aj na podnikateľské prostredie, kde podnikateľské subjekty budú musieť prispievať svojim členským príspevkom do činnosti organizácií cestovného ruchu.
Avšak členské príspevky zo strany samospráv, podnikateľských subjektov a dotácia štátu budú slúžiť práve na zvyšovanie výkonov cestovného ruchu v konkrétnych destináciách, to znamená, že budú generovať výkonnosť podnikateľských subjektov prejavujúcej sa v náraste návštevnosti ubytovacích a stravovacích zariadení, atraktivít, múzeí, kultúrnych a spoločenských podujatí a pod. To vytvorí reálny rast ziskov podnikateľských subjektov, u samospráv zvyšovanie príjmov prostredníctvom dane za ubytovanie a cez podielové dane, pre štát cez výber DPH a daní z príjmov a odvodov. 

A.4. Alternatívne riešenia
 
XXXXXXXXXXXXXXXX  
Ak zvažoval predkladateľ alternatívne riešenia, prosím uveďte bližšie aké, prečo a ktorý variant je v materiáli použitý?

A.5. Stanovisko gestorov 

1.	Ministerstvo financií SR

a)	Doložku vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) upraviť tak, aby v nej bol kvantifikovaný vplyv na štátny rozpočet až od roku 2013; vplyv na územnú samosprávu je potrebné vypustiť. 
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja čiastočne akceptuje pripomienku. Vplyv  na územnú samosprávu bol z doložky vypustený. 
Vplyv na štátny rozpočet od roku 2012 v doložke naďalej zostal aj po rozporovom konaní, ktoré sa konalo na ministerstve financií 13. 07. 2011 na úrovni štátnych tajomníkov. Poskytnutie dotácie na rok 2012 bude predmetom rokovania vlády SR. 
b)	V doložke vplyvov vyznačiť pozitívne vplyvy na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti nasledovne:
V časti Vplyvy na informatizáciu spoločnosti bode 6.1. doplniť túto vetu: „Áno, priebežným zverejňovaním zoznamu žiadateľov o dotácie, zoznamu žiadateľov, ktorým bola poskytnutá dotácia a sumy poskytnutej dotácie na webovom sídle Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky sa zavádza nová elektronická služba s úrovňou I (informatívna úroveň).“; ostatné časti analýzy vyplniť slovom „nie“. 
Doložka vplyvov bola upravená v zmysle vznesenej pripomienky.

2.	Ministerstvo hospodárstva SR
     Ministerstvo hospodárstva upozorňuje v rámci MPK, že predkladateľ nedodržal postup stanovený Jednotnou metodikou na hodnotenie vybraných vplyvov (schválený uznesením vlády SR č. 112/2010) a čl. 12 Legislatívnych pravidiel vlády SR a pred procesom medzirezortného pripomienkového konania nepredložil materiál na predbežné pripomienkové konanie. 
     Iné pripomienky k doložke vybraných vplyvov – vplyvy na podnikateľské prostredie, ministerstvo hospodárstva nevznieslo. 
     Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja pripomienku akceptuje. Z časového hľadiska už nebol priestor na  PPK. 

3.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
     Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny neuplatnilo pripomienku k doložke vybraných vplyvov – sociálne vplyvy. 

4.	Ministerstvo životného prostredia SR
     Ministerstvo životného prostredia ako gestor za oblasť vplyvov na životné prostredie nevznieslo pripomienku k doložke vybraných vplyvov. 

Príloha č. 2

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Príjmy verejnej správy celkom | | | |
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť | | | |
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | | | |
- vplyv na územnú samosprávu | | | |
Výdavky verejnej správy celkom | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť | | | |
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR vo forme dotácie | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902
- vplyv na územnú samosprávu | | | |
Celková zamestnanosť – prírastok počtu pracovných miest | | | |
- z toho vplyv na ŠR | | | |
Financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Odhadovaný celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky) | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902
- z toho vplyv na ŠR | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902
- financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 0 | 0 | 0
- ostatné zdroje financovania | | | |
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

 Vychádzajúc z priemerného 2 %-ného rastu počtu prenocovaní za rok a z priemerného 2 %-ného rastu výkonov subjektov cestovného ruchu za rok potreba na podporu cestovného ruchu v zmysle predmetného zákona by mala byť rozpočtovo krytá. Je predpoklad rastu dane z príjmov fyzických a právnických osôb, rastu dane z pridanej hodnoty a rastu miestnej dane za ubytovanie.   

Na základe uvedeného si MDVRR SR zdroje vo výške 4 540 504,- Eur na rok 2012, 6 356 706,- Eur na rok 2013 a 8 172 902,- Eur na rok 2014 uplatnilo pri príprave návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2012 a 2014. Listom č. 11765/2011-SR/z.25725-M z 20. mája 2011 bolo MF SR požiadané o zapracovanie predmetných zdrojov do návrhu rozpočtu kapitoly MDVRR SR na roky 2012 až 2014. 
  
2.3. Popis a charakteristika návrhu
 
2.3.1. Popis návrhu:
 
       Navrhovaná novela zákona č. 91/2010 Z. z. o podpore rozvoja cestovného ruchu v znení zákona č. 556/2010 Z. z. obsahuje systémové opatrenia podpory a rozvoja cestovného ruchu na Slovensku. Novela je postavená na motivačnom princípe pri zachovaní dobrovoľnosti združovania, ktorého cieľom je združovať kľúčové subjekty v CR – obce, samosprávne kraje, podnikateľské subjekty, mimovládne neziskové organizácie a pod. Novela stanovuje vytváranie organizácií cestovného ruchu, ktoré budú predstavovať: 
       - oblastné organizácie cestovného ruchu ako formu združujúcu samosprávy a podnikateľské a iné subjekty (napr. občianske združenia, štátne inštitúcie, registrované cirkvi, fyzické osoby)
       - krajské organizácie cestovného ruchu ako formu združujúcu vyšší územný celok s oblastnými organizáciami). Novela zákona zavádza tri základné systémové prvky: určuje kompetencie v CR, stanovuje organizačnú štruktúru subjektov v CR a určuje systém financovania organizácií CR, ktoré tvoria základnú kostru organizačnej štruktúry subjektov v CR. Na území vyššieho územného celku môže pôsobiť len jedna krajská organizácia registrovaná podľa tohto zákona.
       Novela zákona definuje oblastnú organizáciu cestovného ruchu, ktorú môže založiť najmenej päť obcí alebo mestských častí v hlavnom meste SR Bratislave a v meste Košice s podnikateľskými subjektmi založenými podľa obchodného alebo občianskeho práva. Novela poskytuje určitú flexibilitu pri združovaní sa obcí, ktoré nemusia katastrálne hraničiť avšak pod podmienkou, že súhrn počtu prenocovaní v ubytovacích zariadeniach na území členských obcí v predchádzajúcom kalendárnom roku dosiahol najmenej 50 tisíc. To umožní sa združovať obciam, na území ktorých sa nachádzajú turistické atraktivity s obcami, kde sa nachádzajú zasa ubytovacie zariadenia. Ak je zakladateľom oblastnej organizácie menej ako päť obcí, súhrn počtu prenocovaní v ubytovacích zariadeniach na území členských obcí v predchádzajúcom kalendárnom roku musí byť najmenej 150 tis. prenocovaní. Pri počte prenocovaní sa vychádza z oficiálnej štatistickej evidencie prenocovaní. Krajskú organizáciu môže založiť vyšší územný celok s minimálne jednou oblastnou organizáciou cestovného ruchu. Filozofiou zákona je podporiť motiváciu združovať sa. Možno predpokladať, že oblastných organizácií by mohlo vzniknúť cca. 40 (asi 5 na úrovni vyššieho územného celku) a krajských organizácií s najväčšou pravdepodobnosťou 8 na úrovni vyšších územných celkov.
Predmetná novela zákona súčasne navrhuje aj systém ich financovania spočívajúci v tom, že štátny rozpočet formou dotácie prispeje na ich činnosť. Oblastnej organizácii cestovného ruchu poskytne štát dotáciu v rovnakej výške ako je súhrnná hodnota vybratých členských príspevkov oblastnej organizácie v predchádzajúcom kalendárnom roku, pričom maximálna výška dotácie je ohraničená súhrnnou hodnotou vybratej dane za ubytovanie od všetkých členských obcí oblastnej organizácie v predchádzajúcom kalendárnom roku. Krajskej organizácii cestovného ruchu poskytne štát dotáciu v rovnakej výške ako je členský príspevok vyššieho územného celku krajskej organizácie cestovného ruchu v predchádzajúcom kalendárnom roku, pričom maximálna výška dotácie krajskej organizácii je ohraničená 15 % z vybratej dane za ubytovanie v predchádzajúcom kalendárnom roku všetkých členských obcí oblastných organizácií, ktoré sú členmi krajskej organizácie. Do oblastných organizácií cestovného ruchu budú formou členských príspevkov prispievať aj teritoriálne príslušné podnikateľské subjekty a v neposlednom rade aj dobrovoľní členovia. Výška ich členských poplatkov nebude limitovaná, stanovenie výšky bude odsúhlasené členmi oblastnej organizácie na základe dohody medzi členmi.
Zákon budú implementovať tak inštitúcie štátnej správy, vrátane Slovenskej agentúry pre cestovný ruch, ako aj inštitúcie samosprávy na krajskej a miestnej úrovni. Súčasťou implementácie budú aj podnikateľské subjekty a ostatní členovia organizácií  cestovného ruchu. 
Služby budú poskytované na území Slovenska pre domácich i zahraničných návštevníkov. 

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky: 
       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
  X     kombinovaný návrh
       iné 
  
2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:
      Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.
Tabuľka č. 3 
Objem aktivít | Odhadované objemy
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
2 % - ný rast  počtu prenocovaní  v porovnaní s rokom 2010 | 207 346 | 414 692 | 622 038 | 829 384

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie 

Pre prehľadnosť doložky vplyvov sa vychádza zo súhrnnej sumy všetkých prenocovaní realizovaných na Slovensku, ktoré vykazuje oficiálna štatistika (Štatistický úrad SR). Organizácie cestovného ruchu budú vytvárané postupne v závislosti predovšetkým od finančných možností samosprávy ako aj pripravenosti podnikateľských ako aj neziskových subjektov sa združovať. V návrhu novely zákona je strop dotácie pre oblastné organizácie cestovného ruchu ohraničený súhrnnou hodnotou vybratej dane za ubytovanie členských obcí za predchádzajúci kalendárny rok a u krajských organizácií 15 % z vybratej dane za ubytovanie členských obcí za predchádzajúci kalendárny rok združených v krajskej organizácii cestovného ruchu. Pre názornosť nároky organizácií cestovného ruchu na štátny rozpočet by boli nasledovné. Podľa oficiálnej štatistiky spracovanej Štatistickým úradom SR v roku 2010 sa realizovalo na Slovensku celkom 10 367 330 prenocovaní, pričom samosprávy vybrali daň za ubytovanie v celkovej hodnote 7 741 019 eur. Na základe súčasného vývoja prenocovaní možno odhadovať nárast výkonov za rok 2011 o 2 % vo vzťahu k celkovému počtu prenocovaní, čo predstavuje prírastok 207 346 prenocovaní. Priemerná daň za ubytovanie na l prenocovanie predstavuje 0,75 eur, to znamená, že daň za ubytovanie by sa v roku 2011 zvýšila o 155 510 eur. Na základe toho sa predpokladá, že celková  hodnota dane za ubytovanie v roku 2011 by bola vo výške 7 896 529 eur. Hypoteticky, ak by sa do konca roku 2011 všetky obce ako aj vyššie územné celky na Slovensku združili do organizácií cestovného ruchu, tak maximálny limit štátnej dotácie pre žiadosti predložené v roku 2012 by sa rovnal 115 % výšky vybratej dane za ubytovanie za rok 2011, t.j. 9 081 008 eur.

Východiskové údaje z roku 2010: 
-  Počet prenocovaní v ubytovacích zriadeniach na Slovensku (nocí)                             10 367 330
predpokladaný počet prenocovaní v roku 2011 (2 %-ný nárast medziročne)              10 574 676
-  Výber dane za ubytovanie v roku 2010  (v eurách)       	                          7 741 019
    predpoklad výberu dane za ubytovanie v roku 2011 
    (vychádza sa z predpokladaného 2 %-ného medziročného rastu počtu prenocovaní)   7 896 529
-  Priemerná daň za ubytovanie na 1 prenocovanie (v eurách)	                                   0,75
-  Maximálna výška dotácie štátu na rok 2012 pre organizácie destinačného 
   manažmentu - súhrnná hodnota vybranej dane za ubytovanie
   v predchádzajúcom kalendárnom roku násobená bodom 1,15 (v eurách) 	          9 081 008
                                                                                                    
Vo vzťahu k stanoveniu maximálnych limitov dotácií pre jednotlivé roky, vzhľadom na účinnosť novely zákona v roku 2011 sa predpokladá, že v roku 2012 na dotáciu štát poskytne maximálne 50 % súhrnnej hodnoty vybratej dane za ubytovanie za rok 2011, v roku 2013 maximálne 70 % a v roku 2014 maximálne 90 %. 

Predpokladanú výšku maximálnych limitov dotácie štátu v eurách ukazuje táto tabuľka:
Výška %-ného podielu na vybratej dani za ubytovanie | Rok
| 2012 | 2013 | 2014
50 % | 4 540 504 | - | -
70 % | - | 6 356 706 | -
90 % | - | - | 8 172 902

Nie je predpoklad dramatického zvyšovania priemernej výšky dane za ubytovanie z dôvodu znižovania konkurencieschopnosti ubytovacích zariadení, keďže finálna cena pre návštevníka ubytovacieho zariadenia za lôžko, resp. izbu je cena skladajúca sa z ceny za lôžko/izbu, plus DPH plus daň za ubytovanie. 

Postupne by sa naplnil dlhodobý cieľ rozvoja cestovného ruchu na miestnej úrovni, kedy by obce mohli využiť celú hodnotu vybratej dane za ubytovanie vo forme členského príspevku organizácii cestného ruchu, ktorý by spolu s ostatnými príspevkami podnikateľských a iných subjektov mohol byť použitý pre potreby rozvoja cestovného ruchu v konkrétnej destinácií. To bude závisieť aj od toho ako sa budú vyvíjať celkové financie samosprávy a tiež ako sa budú kreovať organizácie cestovného ruchu. Ide o dobrovoľný princíp tak vytvárania organizácií cestovného ruchu, ako i stanovovania výšky členských príspevkov do týchto organizácií. Od vývoja tejto situácie sa bude odvíjať aj výška dotácie. Od vyššie uvedených percentuálnych podielov sa odvíjajú aj výdavky samosprávy ako členské príspevky do organizácií cestovného ruchu, ktoré budú organizáciám poskytnuté v roku, ktorý predchádza roku poskytnutia dotácie.

Vplyv novely na tvorbu zamestnanosti:
- Počet zamestnancov podľa výberového štatistického 
  zisťovania v ubytovacích a v stravovacích službách (osôb) k 31.12.2010*                      103 600
- Počet prenocovaní generujúcich 1 pracovné miesto priamo v cestovnom ruchu	                   100
- Počet vyvolaných nových pracovných miest v pridružených odvetviach		                  1– 2
- Predpokladaný rast výkonov – počtu prenocovaní, medziročne 				    + 2 %   
 *Zdroj: ŠÚ SR, 2011

 Nepredpokladá sa potreba nových pracovných miest v štátnej správe a preto tab. č. 6 nie je   
 vyplnená.
	
Zvýšenie počtu prenocovaní bude mať pozitívny vplyv nielen na tržby za ubytovanie, ale aj na tržby za pohostinské služby, ako aj na výkony ďalších subjektov pôsobiacich v cestovnom ruchu, ako sú lanovky a vleky, kúpaliská, turistické a informačné kancelárie, sprievodcovia, múzeá, kultúrne zariadenia a ďalšie zariadenie poskytujúce doplnkové služby v cestovnom ruchu. Tento pozitívny dopad sa premietne do zvýšenia dane z príjmov, dane z PH a tiež odvodov do sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní.  

Na rozvoji cestovného ruchu budú profitovať aj iné subjekty, ktorých výkony vyvolané zvýšeným turizmom budú tiež narastať, napríklad v oblasti dopravy, služieb, obchodu atď. V odborných publikáciách sa predpokladá napríklad tvorba vyvolaných pracovných miest indexom 1 až 2 za cestovný ruch, v Nemecku to je až 2,6. Zvýšenie počtu prenocovaní bude mať pozitívny vplyv aj na výber dane za ubytovanie a na podielové dane z príjmov fyzických osôb pre obce. 

Pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy vychádza v priemere z 2 % zvýšenia počtu prenocovaní návštevníkov v ubytovacích zariadeniach na Slovensku. Toto sa pozitívne prejaví aj vo zvýšení výkonov ostatných subjektov cestovného ruchu. Vzhľadom na neistotu spojenú s pozitívnym vplyvom realizácie zákona nebude tento predpokladaný vplyv zahrnutý do odhadu príjmov verejnej správy. Z dôvodu nízkej dostupnosti údajov o výkonoch subjektov cestovného ruchu, predovšetkým z dôvodu nedostatku zodpovedajúcich informácií zo satelitného účtu cestovného ruchu, je takmer nemožné korektne vyčísliť aspoň časť príjmov do štátneho rozpočtu, ktoré by pozitívne ovplyvnili verejné financie.

Predpokladaný nárast prenocovaní
Prírastok/rok | 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Prírastok celkom | 10 574 676 | 10 782 022 | 10 989 368 | 11 196 714
Medziročný prírastok | 207 346 | 414 692 | 622 038 | 829 384
Zdroj: Prognóza Sekcie CR na MDVRR SR, 2011 
 Tabuľka č. 4  
Príjmy (v eurách) – štátny rozpočet | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Daňové príjmy (100) | | | | |
Nedaňové príjmy (200)^1 | | | | |
Granty a transfery (300)^1 | | | | |
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400) | | | | |
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500) | | | | |
Dopad na príjmy verejnej správy celkom | | | | |
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie 
Príjmy (v eurách) – samospráva | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Daňové príjmy (100) | | | | |
Nedaňové príjmy (200)^1 | | | | |
Granty a transfery (300)^1 | | | | |
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400) | | | | |
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500) | | | | |
Dopad na príjmy verejnej správy celkom | | | | |

Poznámka:.
Realizáciou zákona sa predpokladá zvýšenie počtu prenocovaní v priemere minimálne o 2 % ročne. Tieto ciele sa premietnu do zvýšenia výkonov subjektov cestovného ruchu, ako aj ďalších subjektov poskytujúcich služby a tovar pre cestovný ruch (napr. obchod, doprava, komunálne služby, potravinársky priemysel, miestne remeselníctvo). Keďže ide o predpoklady, nie je isté k akému zvýšeniu výkonov dôjde. Preto predpokladaný pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy nie je možné reálne vyčísliť. 

Tabuľka č. 5  
Výdavky (v eurách) – štátny rozpočet | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Bežné výdavky (600) | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902 |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Poistné a príspevok do poisťovní (620) | | | | |
Tovary a služby (630)^2 | | | | |
Bežné transfery (640)^2	 644002 | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902 |
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)^2 | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Obstarávanie kapitálových aktív (710)^2 | | | | |
Kapitálové transfery (720)^2 | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
Dopad na výdavky štátneho rozpočtu celkom | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902 |
z toho výdavky na ŠR | | | | |
Bežné výdavky (600)                                               644002 | 0 | 4 540 504 | 6 356 706 | 8 172 902 |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie
    
Výdavky (v eurách) – samospráva | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Bežné výdavky (600) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Poistné a príspevok do poisťovní (620) | | | | |
Tovary a služby (630)^2 | | | | |
Bežné transfery (640)^2 | | | | |
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)^2 | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Obstarávanie kapitálových aktív (710)^2 | | | | |
Kapitálové transfery (720)^2 | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
Dopad na výdavky samosprávy celkom | | | | |
z toho výdavky na rozpočet samosprávy | | | | |
Bežné výdavky (600) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |

    Tabuľka č. 6 
 
Zamestnanosť | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Počet zamestnancov celkom* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Osobné výdavky celkom (v eurách) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Poistné a príspevok do poisťovní (620)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Pozn. | | | | |
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežné roka. |
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“ | | |
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)

Pozn.
V súvislosti s realizáciou zákona sa nepredpokladá potreba nových miest v štátnej správe, z toho dôvodu nie je táto tabuľka vyplnená. 

Príloha č. 3
Vplyvy na podnikateľské prostredie  
Vplyvy na podnikateľské prostredie
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet? | Predpokladá sa, že daným návrhom novely zákona ako celku, budú dotknuté podnikateľské subjekty poskytujúce služby v oblasti cestovného ruchu. V súčasnosti pôsobí v tejto oblasti približne 20 tis. podnikateľských subjektov zamestnávajúcich viac ako 103 tis. osôb. Súčasne je potrebné zdôrazniť, že členstvo podnikateľských subjektov v oblastnej organizácii cestovného ruchu bude dobrovoľné.

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?

Náklady predstavujú členské príspevky podnikateľských subjektov na činnosť novovzniknutých oblastných organizácií cestovného ruchu. Výška členských príspevkov bude stanovená valným zhromaždením. Zákon neustanovuje žiadnu podmienku v tomto smere. 
Prínosy pre podnikateľské subjekty spočívajú v koordinácii ich činnosti a zabezpečovaní úloh zo strany organizácií cestovného ruchu potrebných na rozvoj cestovného ruchu v danom teritóriu. Predpokladá sa, že organizácie cestovného ruchu budú vykonávať neziskové činnosti. Pôjde o činnosti potrebné pre všetkých členov organizácií v záujme rozvoja cestovného ruchu v danom území, ako sú napríklad informačné služby, predaj propagačných a prezentačných materiálov, prípadne sprostredkovanie predaja služieb a pod.

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu? | Všetky administratívne činnosti budú realizovať organizácie cestovného ruchu. Vo vzťahu k podnikateľských subjektom pôjde iba o činnosť spojenú s členstvom v oblastnej organizácii.
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?) | Cieľom novely zákona je zvýšenie konkurencie-schopnosti cestovného ruchu na Slovensku v rámci destinácie, ktorá by sa mala prejaviť zvýšením výkonov cestovného ruchu, predovšetkým v ubytovacích a stravovacích zariadeniach cestovného ruchu, ako aj tvorbou nových pracovných miest.
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií? | Nepredpokladá sa regulácia činností v cestovnom ruchu

Príloha č. 4

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené. | Nepredpokladá sa vplyv novelizácie zákona a ani priamo zákona č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu v tejto oblasti.
Kvantifikujte: | Nie je predpoklad vplyvu v tejto oblasti
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa |

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom

4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva. | Cieľom zákona, i jeho novelizácie, je zlepšenie prístupu obyvateľov k službám cestovného ruchu, v konečnom dôsledku je to skvalitnenie ponuky i poskytnutia samotného produktu cestovného ruchu. Ide teda o zvýšenie účasti obyvateľstva na cestovnom ruchu.

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:
 
Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.

Nemá vplyv

4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.
 
Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?

Samotná novelizácia nemá negatívny priamy vplyv na zamestnanosť. V kontexte so zákonom to však bude mať pozitívny vplyv na zvyšovanie zamestnanosti, pretože sa predpokladá s 2 % rastom výkonov subjektov pôsobiacich v cestovnom ruchu. 
Podľa údajov štatistického úradu (pozri časť 2.3.4) vygeneruje 100 prenocovaní 1 pracovné miesto priamo v odvetví cestovného ruchu. Jedno novovytvorené pracovné miesto generuje 1-2 nové pracovné miesta v pridružených odvetviach. Pri 2 % zvýšení výkonov ubytovacích zariadení by to predstavovalo takýto prírastok nových pracovných miest v priamo v odvetví cestovného ruchu:
2011 – 2 073
2012 – 4 147
2013 – 6 220
2014 – 8 294 
a vyvolané pracovné miesta v pridružených odvetviach: 
2011 – (2 073 až 4 146)
2012 – (4 147 až 8 294)
2013 – (6 220 až 12 440)
2014 – (8 294 až 16 588)

Návrhom nie sú ohrozené žiadne skupiny obyvateľstva a nehrozí ani žiadne prepúšťanie.

Príloha č. 5
Vplyvy na životné prostredie
 
Životné prostredie
5.3.	Ktoré zložky životného prostredia (najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda, organizmy) budú návrhom ovplyvnené a aký bude ich vplyv (pozitívny alebo negatívny)? | Preloženým návrhom novelizácie zákona č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu a ani samotným zákonom nebudú priamo dotknuté zložky životného – prírodného prostredia.
5.2. Bude mať navrhovaný materiál vplyv na chránené územia a ak áno aký? |
5.3. Bude mať návrh vplyv na životné prostredie presahujúce štátne hranice? |

Príloha č. 6
Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
 
Budovanie základných pilierov informatizácie |
Obsah |

6.1. Rozširujú alebo inovujú  sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)

Áno, priebežným zverejňovaním zoznamu žiadateľov o dotácie, zoznamu žiadateľov, ktorým bola poskytnutá dotácia a sumy poskytnutej dotácie na webovom sídle Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky sa zavádza nová elektronická služba s úrovňou I (informatívna úroveň).

6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)

Nie.

Ľudia |

6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)

Nie.

6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)

Nie.

6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)

Nie.

6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)

Nie.

Infraštruktúra |

6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)

Nie.

6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

Nie.

6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

Nie.

6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)

Nie.

6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)

Nie.

6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)

Nie.

Riadenie procesu informatizácie |

6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)

Nie.

Financovanie procesu informatizácie |

6.14. Vyžaduje si proces informatizácie  finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)

Nie.

Legislatívne prostredie procesu informatizácie |

6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)

Nie.