Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	477  / 145 	
Počet vyhodnotených pripomienok	477 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	121  / 27 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 3 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	342  / 115 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	25 (13o,12z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	15 (6o,9z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	13 (12o,1z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	8 (3o,5z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	15 (11o,4z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	13 (11o,2z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	10 (9o,1z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	9 (8o,1z) 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	6 (5o,1z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	10 (8o,2z) 	 	 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	7 (5o,2z) 	 	 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
25 .	Národná banka Slovenska 	15 (6o,9z) 	 	 	 	
26 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre prevenciu kriminality 	 	 	 	x 	
28 .	Ministerská rada vlády Slovenskej republiky pre záležitosti Európskej únie 	 	 	 	x 	
29 .	Hospodárska a sociálna rada 	 	 	 	x 	
30 .	Bezpečnostná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
31 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre bezpečnosť cestnej premávky 	 	 	 	x 	
32 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre národnostné menšiny a etnické skupiny 	 	 	 	x 	
33 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre mimovládne neziskové organizácie 	 	 	 	x 	
34 .	Výbor ministrov pre drogové závislosti a kontrolu drog 	 	 	 	x 	
35 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre regionálnu politiku a dohľad nad štrukturálnymi operáciami 	 	 	 	x 	
36 .	Výbor vlády Slovenskej republiky pre obnovu a rozvoj Vysokých Tatier 	 	 	 	x 	
37 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku 	 	 	 	x 	
38 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu 	 	 	 	x 	
39 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre osoby so zdravotným postihnutím 	 	 	 	x 	
40 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre finančné právo 	 	 	 	x 	
41 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre správne právo 	 	 	 	x 	
42 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre pracovné právo a právo sociálneho zabezpečenia 	 	 	 	x 	
43 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre občianske právo a obchodné právo 	 	 	 	x 	
44 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre trestné právo 	 	 	 	x 	
45 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
46 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
47 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
48 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
49 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	18 (16o,2z) 	 	 	 	
50 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
51 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	6 (4o,2z) 	 	 	 	
52 .	Národná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
53 .	Výbor NR SR 	 	 	 	x 	
54 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
55 .	Vláda Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
56 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
57 .	Parlamentná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
58 .	Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
59 .	Zbierka zákonov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
60 .	Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity 	 	 	 	x 	
61 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
62 .	Colné riaditeľstvo 	 	 	 	x 	
63 .	Colný kriminálny úrad 	 	 	 	x 	
64 .	Colný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
65 .	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
66 .	Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty 	 	 	 	x 	
67 .	Fond národného majetku Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
68 .	Hlavný banský úrad 	 	 	 	x 	
69 .	Horská záchranná služba 	 	 	 	x 	
70 .	Komora geodetov a kartografov 	 	 	 	x 	
71 .	Komora reštaurátorov 	 	 	 	x 	
72 .	Komora veterinárnych lekárov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
73 .	Letecký úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
74 .	Národný inšpektorát práce 	 	 	 	x 	
75 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
76 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
77 .	Pamiatkový úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
78 .	Plemenárska inšpekcia Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
79 .	Poštový regulačný úrad 	 	 	 	x 	
80 .	Pôdohospodárska platobná agentúra 	 	 	 	x 	
81 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
82 .	Puncový úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
83 .	Rada pre vysielanie a retransmisiu 	 	 	 	x 	
84 .	Slovenská akadémia vied 	 	 	 	x 	
85 .	Slovenská banská komora 	 	 	 	x 	
86 .	Slovenská informačná služba 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
87 .	Slovenská inšpekcia životného prostredia 	 	 	 	x 	
88 .	Slovenská kancelária poisťovateľov 	 	 	 	x 	
89 .	Slovenská komora architektov 	 	 	 	x 	
90 .	Slovenská komora audítorov 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
91 .	Slovenská komora daňových poradcov 	 	 	 	x 	
92 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
93 .	Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov, asistentov, laborantov a technikov 	 	 	 	x 	
94 .	Slovenská komora patentových zástupcov 	 	 	 	x 	
95 .	Sekčná komora psychológov 	 	 	 	x 	
96 .	Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek 	 	 	 	x 	
97 .	Slovenská komora stavebných inžinierov 	 	 	 	x 	
98 .	Slovenská komora výcvikových zariadení autoškôl 	 	 	 	x 	
99 .	Slovenská komora zubných lekárov 	 	 	 	x 	
100 .	Slovenská lekárnická komora 	 	 	 	x 	
101 .	Slovenská lekárska komora 	 	 	 	x 	
102 .	Slovenská lesnícka komora 	 	 	 	x 	
103 .	Slovenská obchodná inšpekcia 	 	 	 	x 	
104 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	 	 	 	x 	
105 .	Slovenská správa ciest 	 	 	 	x 	
106 .	Slovenská stavebná inšpekcia 	 	 	 	x 	
107 .	Slovenská televízia 	8 (4o,4z) 	 	 	 	
108 .	Slovenská živnostenská komora 	 	 	 	x 	
109 .	Slovenské národné stredisko pre ľudské práva 	 	 	 	x 	
110 .	Slovenský metrologický inšpektorát 	 	 	 	x 	
111 .	Slovenský metrologický ústav 	 	 	 	x 	
112 .	Slovenský národný archív 	 	 	 	x 	
113 .	Slovenský pozemkový fond 	 	 	 	x 	
114 .	Slovenský rozhlas 	 	 	 	x 	
115 .	Slovenský ústav technickej normalizácie 	 	 	 	x 	
116 .	Sociálna poisťovňa 	6 (5o,1z) 	 	 	 	
117 .	Spoločná zdravotná poisťovňa 	 	 	 	x 	
118 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
119 .	Štátna energetická inšpekcia 	 	 	 	x 	
120 .	Štátna plavebná správa 	 	 	 	x 	
121 .	Štátna pokladnica 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
122 .	Štátna školská inšpekcia 	 	 	 	x 	
123 .	Štátna veterinárna a potravinová správa Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
124 .	Štátny dráhový úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
125 .	Štátny ústav pre kontrolu liečiv 	 	 	 	x 	
126 .	Štátny ústredný banský archív 	 	 	 	x 	
127 .	Tlačová agentúra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
128 .	Úrad daňového preverovania 	 	 	 	x 	
129 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
130 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	7 (2o,5z) 	 	 	 	
131 .	Úrad pre obrannú štandardizáciu, kodifikáciu a štátne overovanie kvality 	 	 	 	x 	
132 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
133 .	Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
134 .	Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv 	 	 	 	x 	
135 .	Ústav pamäti národa 	 	 	 	x 	
136 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
137 .	Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky 	 	 	 	x 	
138 .	Verejný ochranca práv 	 	 	 	x 	
139 .	Vojenská spravodajská služba 	 	 	 	x 	
140 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
141 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	 	x 	
142 .	Železničná polícia Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
143 .	Verejnosť 	65 (65o,0z) 	12 (12o,0z) 	 	 	
144 .	Sloboda zvierat 	 	 	 	x 	
145 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
146 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
147 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
148 .	Republiková únia zamestnávateľov 	15 (7o,8z) 	 	 	 	
149 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
150 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
151 .	Zväz stavebných podnikateľov Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
152 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	13 (2o,11z) 	 	 	 	
153 .	Slovenská banková asociácia 	12 (5o,7z) 	 	 	 	
154 .	Slovenská záručná a rozvojová banka 	 	 	 	x 	
155 .	OZ Stavba SR  	 	 	 	x 	
156 .	Občianské združenie „Právo na bývanie“  	 	 	 	x 	
157 .	Občianské združenie vlastníkov nehnuteľností s regulovaným nájomným  	 	 	 	x 	
158 .	Združenie spoločenstiev vlastníkov bytov na Slovensku  	 	 	 	x 	
159 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
160 .	Rímskokatolícka cirkev v SR 	 	 	 	x 	
161 .	Evanjelická cirkev a.v. na Slovensku 	 	 	 	x 	
162 .	Gréckokatolícka cirkev v SR 	 	 	 	x 	
163 .	Úverový a záručný výbor vlády SR 	 	 	 	x 	
164 .	Pravoslávna cirkev na Slovensku 	 	 	 	x 	
165 .	Reformovaná kresťanská cirkev na Slovensku 	 	 	 	x 	
166 .	Náboženská spoločnosť Jehovovi svedkovia v SR 	 	 	 	x 	
167 .	Hospodárska rada vlády SR 	 	 	 	x 	
168 .	Hospodárska a sociálna rada SR 	 	 	 	x 	
169 .	Porada ekonomických ministrov vlády SR 	 	 	 	x 	
170 .	Evanjelická cirkev metodistická, Slovenská oblasť 	 	 	 	x 	
171 .	Rada vlády pre trvalo udržateľný rozvoj 	 	 	 	x 	
172 .	Komisia pre vedomostnú spoločnosť 	 	 	 	x 	
173 .	Pandemická komisia vlády SR 	 	 	 	x 	
174 .	Rada vlády SR pre deti a mládež 	 	 	 	x 	
175 .	Cirkev adventistov siedmeho dňa - Slovenské združenie 	 	 	 	x 	
176 .	Bratská jednota baptistov v SR 	 	 	 	x 	
177 .	Cirkev bratská v SR 	 	 	 	x 	
178 .	Apoštolská cirkev na Slovensku 	 	 	 	x 	
179 .	Ústredný zväz Židovských náboženských obcí 	 	 	 	x 	
180 .	Starokatolícka cirkev na Slovensku 	 	 	 	x 	
181 .	Kresťanské zbory na Slovensku 	 	 	 	x 	
182 .	Cirkev československá husitská na Slovensku 	 	 	 	x 	
183 .	Novoapoštolská cirkev v SR 	 	 	 	x 	
184 .	Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní v SR 	 	 	 	x 	
185 .	Bahájske spoločenstvo v SR 	 	 	 	x 	
186 .	Ekumenická rada cirkví v SR 	 	 	 	x 	
187 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
188 .	Asociácia nemocníc Slovenska 	 	 	 	x 	
189 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
190 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
191 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
192 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
193 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
194 .	DÔVERA zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	 	x 	
195 .	APOLLO zdravotná poisťovňa 	 	 	 	x 	
196 .	Union zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	 	x 	
197 .	Združenie zdravotných poisťovní SR 	 	 	 	x 	
198 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
199 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
200 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
201 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
202 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
203 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
204 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
205 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
206 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
207 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
208 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
209 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
210 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
211 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
212 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
213 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
214 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
215 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
216 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
217 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
218 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
219 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
220 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
221 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
222 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
223 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
224 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
225 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
226 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
227 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
228 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
229 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
230 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
231 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
232 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
233 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
234 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
235 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
236 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
237 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
238 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
239 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
240 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
241 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
242 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
243 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
244 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
245 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
246 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
247 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
248 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
249 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
250 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
251 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
252 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
253 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
254 .	Krajský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
255 .	Krajský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
256 .	Bratislavský samosprávny kraj 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
257 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
258 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
259 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
260 .	Slovenský zväz bytových družstiev 	 	 	 	x 	
261 .	Zväz priemyslu Slovenska 	 	 	 	x 	
262 .	Slovenský červený kríž 	 	 	 	x 	
263 .	Splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity 	 	 	 	x 	
264 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
265 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
266 .	Žilinský samosprávny kraj 	14 (10o,4z) 	 	 	 	
267 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
268 .	Sloves slovenský odborový zväz verejnej správy 	 	 	 	x 	
269 .	Slovenský odborový zväz zdravotníctva a sociálnych služieb 	 	 	 	x 	
270 .	Odborový zväz pracovníkov baní, geológie a naftového priemyslu SR 	 	 	 	x 	
271 .	Nezávislé kresťanské odbory Slovenska 	 	 	 	x 	
272 .	Združenie odborárov farmácie slovenska 	 	 	 	x 	
273 .	Odborové združenie železničiarov 	 	 	 	x 	
274 .	Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku 	 	 	 	x 	
275 .	SOZ kultúry a spoločenských organizácií 	 	 	 	x 	
276 .	SOZ zamestnancov obrany 	 	 	 	x 	
277 .	OZ kovo 	 	 	 	x 	
278 .	OZ stavba SR 	 	 	 	x 	
279 .	OZ pracovníkov SAV 	 	 	 	x 	
280 .	Zväz sluchovo postihnutých 	 	 	 	x 	
281 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
282 .	Magistrát hlavného mesta SR 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
283 .	Združenie bytového hospodárstva na Slovensku 	 	 	 	x 	
284 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
285 .	Teplárenské združenie 	 	 	 	x 	
286 .	Slovenský vodohospodársky podnik 	 	 	 	x 	
287 .	Asociácia vodárenských spoločností 	 	 	 	x 	
288 .	Asociácia spotrebiteľských subjektov Slovenska 	 	 	 	x 	
289 .	Slovenské elektrárne a.s 	 	 	 	x 	
290 .	Slovenská elektrizačná prenosová sústava a. s. 	 	 	 	x 	
291 .	Západoslovenská energetika a.s 	 	 	 	x 	
292 .	Stredoslovenská energetika, a.s 	 	 	 	x 	
293 .	Východoslovenská energetika a.s 	1 (0o,1z) 	 	x 	 	
294 .	Združenie priemyselných odberateľov energie 	 	 	 	x 	
295 .	Slovenský plynárenský priemysel, a.s. 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
296 .	eustream a.s. 	 	 	 	x 	
297 .	SPP - distribúcia a.s 	 	 	 	x 	
298 .	Nafta a.s 	 	 	 	x 	
299 .	Pozagas a.s 	 	 	 	x 	
300 .	Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity 	 	 	 	x 	
301 .	Splnomocnenec vlády pre šport a mládež 	 	 	 	x 	
302 .	Splnomocnenec vlády SR pre zavedenie eura 	 	 	 	x 	
303 .	Krajský školský úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
304 .	Krajský školský úrad v Trnave 	 	 	 	x 	
305 .	Krajský školský úrad v Nitre 	 	 	 	x 	
306 .	Krajský školský úrad v Trenčíne  	 	 	 	x 	
307 .	Krajský školský úrad v Žiline  	 	 	 	x 	
308 .	Krajský školský úrad v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
309 .	Krajský školský úrad v Prešove 	 	 	 	x 	
310 .	Krajský školský úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
311 .	Slovenský zväz prvovýrobcov mlieka 	 	 	 	x 	
312 .	Slovenský mliekarenský zväz  	 	 	 	x 	
313 .	Stavebná fakulta Slovenskej technickej univerzity 	 	 	 	x 	
314 .	Úrad pre dohľad nad výkonom auditu 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
315 .	Vojenská kancelária prezidenta SR 	 	 	 	x 	
316 .	Združenie žien v Armáde Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
317 .	Slovenský odborový zväz zamestnancov obrany 	 	 	 	x 	
318 .	Jednota dôchodcov na Slovensku  	 	 	 	x 	
319 .	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností  	 	 	 	x 	
320 .	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností  	 	 	 	x 	
321 .	Asociácia obchodníkov s cennými papiermi 	 	 	 	x 	
322 .	Slovenská asociácia správcovských spoločností 	 	 	 	x 	
323 .	SPDDD Úsmev ako dar 	 	 	 	x 	
324 .	Slovenský výbor pre Unicef 	 	 	 	x 	
325 .	OZ Návrat 	 	 	 	x 	
326 .	Rada mládeže Slovenska 	 	 	 	x 	
327 .	DKC Náruč 	 	 	 	x 	
328 .	Informačná kancelária Rady Európy 	 	 	 	x 	
329 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
330 .	Košický samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
331 .	Stála pracovná komisia pre technické právne predpisy 	 	 	 	x 	
332 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
333 .	Slovenské združenie pre značkové výrobky 	 	 	 	x 	
334 .	Slovenský živnostenský zväz 	 	 	 	x 	
335 .	Slovenská národná akreditačná služba 	 	 	 	x 	
336 .	Technický skúšobný ústav Piešťany, š. p 	 	 	 	x 	
337 .	testovací prechod 	 	 	 	x 	
338 .	Splnomocnenec vlády SR v konaní pred Medzinárodným súdnym dvorom v Haagu vo veci Sústavy vodných diel 	 	 	 	x 	
339 .	Hlavný hraničný splnomocnenec SR 	 	 	 	x 	
340 .	Splnomocnenec vlády SR pre spojený ústav jadrových výskumov 	 	 	 	x 	
341 .	Splnomocnenec vlády SR pre spoluprácu s CERN 	 	 	 	x 	
342 .	Splnomocnenec vlády SR v spoločnej organizácii INTEROCEANMETAL 	 	 	 	x 	
343 .	Splnomocnenec vlády SR pre výstavbu a prevádzku Sústavy vodných diel Gabčíkovo -Nagymaros 	 	 	 	x 	
344 .	Združenie samosprávnych krajov v SR 	 	 	 	x 	
345 .	Slovenská asociácia poisťovní 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
346 .	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
347 .	Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
348 .	Odborový zväz polície v SR 	 	 	 	x 	
349 .	Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
350 .	Stála pracovná komisia LRV SR pre technické právne predpisy 	 	 	 	x 	
351 .	Asociácia organizácii zdravotne postihnutých občanov SR 	 	 	 	x 	
352 .	Obvodný úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
353 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
354 .	Mestský úrad Banská Štiavnica 	 	 	 	x 	
355 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
356 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
357 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
358 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
359 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
360 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
361 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
362 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
363 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
364 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
365 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
366 .	Splnomocnenec vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodní a krajiny 	 	 	 	x 	
367 .	Splnomocnenec vlády pre vodohospodárske otázky na hraničných vodách s Maďarskou republikou, Ukrajinou, Rakúskou republikou a Českou republikou 	 	 	 	x 	
368 .	Splnomocnenec vlády SR pre urýchlenie postupu výstavby nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry na Slovensku 	 	 	 	x 	
369 .	Združenie vyšších súdnych úradníkov Slovenska 	 	 	 	x 	
370 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
371 .	Krajský súd v Košiciach 	 	 	 	x 	
372 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
373 .	Slovenská asociácia ochrany rastlín 	 	 	 	x 	
374 .	Združenie výrobcov liehu a liehovín na Slovensku 	 	 	 	x 	
375 .	Zväz kresťanských lekárov a zdravotníkov 	 	 	 	x 	
376 .	Združenie Za lepšie lekárne 	 	 	 	x 	
377 .	Slovenská lekárska únia špecialistov 	 	 	 	x 	
378 .	Slovenská lekárska spoločnosť 	 	 	 	x 	
379 .	Slovenská komora laborantov, asistentov a technikov 	 	 	 	x 	
380 .	Slovenská komora zubných technikov 	 	 	 	x 	
381 .	Slovenská komora psychológov 	 	 	 	x 	
382 .	Slovenská komora ortopedických technikov 	 	 	 	x 	
383 .	Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov 	 	 	 	x 	
384 .	Slovenská komora fyzioterapeutov 	 	 	 	x 	
385 .	Slovenská asociácia farmaceutických spoločností orientovaných na výskum a vývoj  	 	 	 	x 	
386 .	Slovenská asociácia dodávateľov zdravotníckych pomôcok 	 	 	 	x 	
387 .	Lekárske odborové združenie 	 	 	 	x 	
388 .	Grémium majiteľov lekární 	 	 	 	x 	
389 .	GENAS - Asociácia generických výrobcov liečiv 	 	 	 	x 	
390 .	Asociácia všeobecných lekárov pre deti a dorast SR 	 	 	 	x 	
391 .	Asociácia súkromných lekárov SR 	 	 	 	x 	
392 .	Agentúra domácej ošetrovateľskej starostlivosti  	 	 	 	x 	
393 .	Asociácia dodávateľov liekov a zdravotníckych pomôcok 	 	 	 	x 	
394 .	Asociácia fakultných nemocníc SR 	 	 	 	x 	
395 .	Asociácia farmaceutických výrobcov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
396 .	Asociácia lekárnikov Slovenska 	 	 	 	x 	
397 .	Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR 	 	 	 	x 	
398 .	Asociácia samostatných polikliník Slovenska  	 	 	 	x 	
399 .	Slovenská rektorská konferencia 	 	 	 	x 	
400 .	NATURALIS SK 	 	 	 	x 	
401 .	DEDAK & Partners s.r.o. 	 	 	 	x 	
402 .	Ekotrend 	 	 	 	x 	
403 .	Obvodný úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
404 .	Obvodný úrad v Malackách 	 	 	 	x 	
405 .	Obvodný úrad v Pezinku 	 	 	 	x 	
406 .	Obvodný úrad v Senci 	 	 	 	x 	
407 .	Obvodný úrad v Dunajskej Strede 	 	 	 	x 	
408 .	Obvodný úrad v Galante 	 	 	 	x 	
409 .	Obvodný úrad v Piešťanoch 	 	 	 	x 	
410 .	Obvodný úrad v Senici 	 	 	 	x 	
411 .	Obvodný úrad v Trnave 	 	 	 	x 	
412 .	Obvodný úrad v Bánovciach nad Bebravou 	 	 	 	x 	
413 .	Exportno-importná banka Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
414 .	Obvodný úrad v Novom Meste nad Váhom 	 	 	 	x 	
415 .	Obvodný úrad v Považskej Bystrici 	 	 	 	x 	
416 .	Obvodný úrad v Prievidzi 	 	 	 	x 	
417 .	Obvodný úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
418 .	Obvodný úrad v Komárne  	 	 	 	x 	
419 .	Obvodný úrad v Leviciach  	 	 	 	x 	
420 .	Obvodný úrad v Nitre 	 	 	 	x 	
421 .	Obvodný úrad v Nových Zámkoch  	 	 	 	x 	
422 .	Obvodný úrad v Šali  	 	 	 	x 	
423 .	Obvodný úrad v Štúrove  	 	 	 	x 	
424 .	Obvodný úrad v Topoľčanoch  	 	 	 	x 	
425 .	Obvodný úrad v Čadci  	 	 	 	x 	
426 .	Obvodný úrad v Dolnom Kubíne  	 	 	 	x 	
427 .	Obvodný úrad v Liptovskom Mikuláši  	 	 	 	x 	
428 .	Obvodný úrad v Martine  	 	 	 	x 	
429 .	Obvodný úrad v Námestove  	 	 	 	x 	
430 .	Obvodný úrad v Ružomberku  	 	 	 	x 	
431 .	Obvodný úrad v Žiline  	 	 	 	x 	
432 .	Obvodný úrad v Banskej Bystrici  	 	 	 	x 	
433 .	Obvodný úrad v Brezne 	 	 	 	x 	
434 .	Obvodný úrad v Lučenci  	 	 	 	x 	
435 .	Obvodný úrad v Rimavskej Sobote  	 	 	 	x 	
436 .	Obvodný úrad v Žiari nad Hronom  	 	 	 	x 	
437 .	Obvodný úrad vo Veľkom Krtíši  	 	 	 	x 	
438 .	Obvodný úrad vo Zvolene  	 	 	 	x 	
439 .	Zväz vojakov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
440 .	Krajský úrad životného prostredia Nitra  	 	 	 	x 	
441 .	Katastrálny úrad v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
442 .	Katastrálny úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
443 .	Katastrálny úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
444 .	Katastrálny úrad v Nitre 	 	 	 	x 	
445 .	Katastrálny úrad v Prešove 	 	 	 	x 	
446 .	Katastrálny úrad v Trenčíne 	 	 	 	x 	
447 .	Katastrálny úrad v Trnave 	 	 	 	x 	
448 .	Katastrálny úrad v Žiline 	 	 	 	x 	
449 .	Inšpektorát práce Bratislava 	 	 	 	x 	
450 .	Inšpektorát práce Trnava 	 	 	 	x 	
451 .	Inšpektorát práce Trenčín 	 	 	 	x 	
452 .	Inšpektorát práce Nitra 	 	 	 	x 	
453 .	Inšpektorát práce Žilina 	 	 	 	x 	
454 .	Inšpektorát práce Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
455 .	Inšpektorát práce Košice 	 	 	 	x 	
456 .	Inšpektorát práce Prešov 	 	 	 	x 	
457 .	Obvodný úrad životného prostredia Nitra 	 	 	 	x 	
458 .	Krajský lesný úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
459 .	Krajský lesný úrad v Trnave 	 	 	 	x 	
460 .	Obvodný úrad životného prostredia Komárno 	 	 	 	x 	
461 .	Krajský lesný úrad v Trenčíne 	 	 	 	x 	
462 .	Obvodný úrad životného prostredia Nové Zámky 	 	 	 	x 	
463 .	Krajský lesný úrad v Nitre 	 	 	 	x 	
464 .	Krajský lesný úrad v Žiline 	 	 	 	x 	
465 .	Obvodný úrad životného prostredia Levice 	 	 	 	x 	
466 .	Obvodný úrad životného prostredia Topolčany 	 	 	 	x 	
467 .	Obvodný úrad životného prostredia Šaľa 	 	 	 	x 	
468 .	Krajský lesný úrad v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
469 .	Krajský lesný úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
470 .	Krajský lesný úrad v Prešove 	 	 	 	x 	
471 .	Obvodný úrad v Bardejove  	 	 	 	x 	
472 .	Obvodný úrad v Humennom  	 	 	 	x 	
473 .	Obvodný úrad v Kežmarku  	 	 	 	x 	
474 .	Obvodný úrad v Poprade  	 	 	 	x 	
475 .	Obvodný úrad v Prešove  	 	 	 	x 	
476 .	Obvodný úrad v Starej Ľubovni  	 	 	 	x 	
477 .	Obvodný úrad v Stropkove  	 	 	 	x 	
478 .	Obvodný úrad vo Svidníku  	 	 	 	x 	
479 .	Obvodný úrad vo Vranove nad Topľou  	 	 	 	x 	
480 .	Obvodný úrad Košice - okolie  	 	 	 	x 	
481 .	Obvodný úrad v Michalovciach 	 	 	 	x 	
482 .	Obvodný úrad v Rožňave  	 	 	 	x 	
483 .	Obvodný úrad v Spišskej Novej Vsi  	 	 	 	x 	
484 .	Obvodný úrad v Trebišove  	 	 	 	x 	
485 .	Krajský pamiatkový úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
486 .	Krajský pamiatkový úrad Bratislava 	 	 	 	x 	
487 .	Krajský pamiatkový úrad Košice 	 	 	 	x 	
488 .	Krajský pamiatkový úrad Nitra 	 	 	 	x 	
489 .	Krajský pamiatkový úrad Prešov 	 	 	 	x 	
490 .	Krajský pamiatkový úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
491 .	Krajský pamiatkový úrad Trnava 	 	 	 	x 	
492 .	Krajský pamiatkový úrad Žilina 	 	 	 	x 	
493 .	Krajský pozemkový úrad Bratislava 	 	 	 	x 	
494 .	Krajský pozemkový úrad Trnava 	 	 	 	x 	
495 .	Krajský pozemkový úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
496 .	Krajský pozemkový úrad Nitra 	 	 	 	x 	
497 .	Krajský pozemkový úrad Žilina 	 	 	 	x 	
498 .	Krajský pozemkový úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
499 .	Krajský pozemkový úrad Prešov 	 	 	 	x 	
500 .	Krajský pozemkový úrad Košice 	 	 	 	x 	
501 .	Krajská prokuratúra v Bratislave 	 	 	 	x 	
502 .	Krajská prokuratúra v Trnave 	 	 	 	x 	
503 .	Krajská prokuratúra v Trenčíne 	 	 	 	x 	
504 .	Krajská prokuratúra v Nitre 	 	 	 	x 	
505 .	Krajská prokuratúra v Žiline 	 	 	 	x 	
506 .	Krajská prokuratúra v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
507 .	Krajská prokuratúra v Prešove 	 	 	 	x 	
508 .	Krajská prokuratúra v Košiciach 	 	 	 	x 	
509 .	Vyššia vojenská prokuratúra v Trenčíne 	 	 	 	x 	
510 .	Vojenská obvodná prokuratúra v Bratislave 	 	 	 	x 	
511 .	Vojenská obvodná prokuratúra v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
512 .	Vojenská obvodná prokuratúra v Prešove 	 	 	 	x 	
513 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
514 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Bratislave 	 	 	 	x 	
515 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Nitre 	 	 	 	x 	
516 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Prešove 	 	 	 	x 	
517 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Trnave 	 	 	 	x 	
518 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Trenčíne 	 	 	 	x 	
519 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Žiline 	 	 	 	x 	
520 .	Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Košiciach 	 	 	 	x 	
521 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Bratislave 	 	 	 	x 	
522 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Trnave 	 	 	 	x 	
523 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Trenčíne 	 	 	 	x 	
524 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Nitre 	 	 	 	x 	
525 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
526 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Žiline 	 	 	 	x 	
527 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Košiciach 	 	 	 	x 	
528 .	Krajské riaditeľstvo Policajného zboru v Prešove 	 	 	 	x 	
529 .	Krajský stavebný úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
530 .	Krajský stavebný úrad v Trnave 	 	 	 	x 	
531 .	Krajský stavebný úrad v Trenčíne 	 	 	 	x 	
532 .	Krajský stavebný úrad v Nitre 	 	 	 	x 	
533 .	Krajský stavebný úrad v Žiline 	 	 	 	x 	
534 .	Krajský stavebný úrad v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
535 .	Krajský stavebný úrad v Prešove 	 	 	 	x 	
536 .	Krajský stavebný úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
537 .	Krajský úrad životného prostredia Bratislava 	 	 	 	x 	
538 .	Krajský úrad životného prostredia Trnava 	 	 	 	x 	
539 .	Krajský úrad životného prostredia v Trenčíne 	 	 	 	x 	
540 .	Krajský úrad životného prostredia Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
541 .	Krajský úrad životného prostredia Žilina 	 	 	 	x 	
542 .	Krajský úrad životného prostredia Košice 	 	 	 	x 	
543 .	Krajský úrad životného prostredia Prešov 	 	 	 	x 	
544 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Prešove 	 	 	 	x 	
545 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
546 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Košiciach 	 	 	 	x 	
547 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Nitre 	 	 	 	x 	
548 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Trenčíne 	 	 	 	x 	
549 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Trnave 	 	 	 	x 	
550 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Bratislave 	 	 	 	x 	
551 .	Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Žiline 	 	 	 	x 	
552 .	Obvodný banský úrad v Bratislave 	 	 	 	x 	
553 .	Obvodný banský úrad v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
554 .	Obvodný banský úrad v Košiciach 	 	 	 	x 	
555 .	Obvodný banský úrad v Prievidzi 	 	 	 	x 	
556 .	Obvodný banský úrad v Spišskej Novej Vsi 	 	 	 	x 	
557 .	Územná vojenská správa Bratislava 	 	 	 	x 	
558 .	Územná vojenská správa Trnava 	 	 	 	x 	
559 .	Územná vojenská správa Nitra 	 	 	 	x 	
560 .	Územná vojenská správa Trenčín 	 	 	 	x 	
561 .	Územná vojenská správa Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
562 .	Územná vojenská správa Žilina 	 	 	 	x 	
563 .	Územná vojenská správa Košice 	 	 	 	x 	
564 .	Územná vojenská správa Prešov 	 	 	 	x 	
565 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
566 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Banskej Štiavnici 	 	 	 	x 	
567 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Bardejove 	 	 	 	x 	
568 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Bratislave 	 	 	 	x 	
569 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Brezne 	 	 	 	x 	
570 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Čadci 	 	 	 	x 	
571 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Dolnom Kubíne 	 	 	 	x 	
572 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Dunajskej Strede 	 	 	 	x 	
573 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Galante 	 	 	 	x 	
574 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Humennom 	 	 	 	x 	
575 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Kežmarku 	 	 	 	x 	
576 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Komárne 	 	 	 	x 	
577 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Košiciach 	 	 	 	x 	
578 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Leviciach 	 	 	 	x 	
579 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Liptovskom Mikuláši 	 	 	 	x 	
580 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Lučenci 	 	 	 	x 	
581 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Malackách 	 	 	 	x 	
582 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Martine 	 	 	 	x 	
583 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Michalovciach 	 	 	 	x 	
584 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Námestove 	 	 	 	x 	
585 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Nitre 	 	 	 	x 	
586 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Novom Meste nad Váhom 	 	 	 	x 	
587 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Nových Zámkoch 	 	 	 	x 	
588 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Partizánskom 	 	 	 	x 	
589 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Pezinku 	 	 	 	x 	
590 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Piešťanoch 	 	 	 	x 	
591 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Poprade 	 	 	 	x 	
592 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Považskej Bystrici 	 	 	 	x 	
593 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Prešove 	 	 	 	x 	
594 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Prievidzi 	 	 	 	x 	
595 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Revúcej 	 	 	 	x 	
596 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Rimavskej Sobote 	 	 	 	x 	
597 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Rožňave 	 	 	 	x 	
598 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Ružomberku 	 	 	 	x 	
599 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Senici 	 	 	 	x 	
600 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Spišskej Novej Vsi 	 	 	 	x 	
601 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Starej Ľubovni 	 	 	 	x 	
602 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Stropkove 	 	 	 	x 	
603 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Topoľčanoch 	 	 	 	x 	
604 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Trebišove 	 	 	 	x 	
605 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Trenčíne 	 	 	 	x 	
606 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Trnave 	 	 	 	x 	
607 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vo Veľkom Krtíši 	 	 	 	x 	
608 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vo Vranove nad Topľou 	 	 	 	x 	
609 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Zvolene 	 	 	 	x 	
610 .	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Žiline 	 	 	 	x 	
611 .	Colný úrad Bratislava 	 	 	 	x 	
612 .	Colný úrad Košice 	 	 	 	x 	
613 .	Colný úrad Michalovce 	 	 	 	x 	
614 .	Colný úrad Nitra 	 	 	 	x 	
615 .	Colný úrad Prešov 	 	 	 	x 	
616 .	Colný úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
617 .	Colný úrad Trnava 	 	 	 	x 	
618 .	Colný úrad Žilina 	 	 	 	x 	
619 .	Správa finančnej kontroly Bratislava 	 	 	 	x 	
620 .	Správa finančnej kontroly Zvolen 	 	 	 	x 	
621 .	Správa finančnej kontroly Košice 	 	 	 	x 	
622 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Bardejove 	 	 	 	x 	
623 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
624 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Čadci 	 	 	 	x 	
625 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Dolnom Kubíne 	 	 	 	x 	
626 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Dunajskej Strede 	 	 	 	x 	
627 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Galante 	 	 	 	x 	
628 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Humennom 	 	 	 	x 	
629 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Komárne 	 	 	 	x 	
630 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Leviciach 	 	 	 	x 	
631 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Liptovskom Mikuláši 	 	 	 	x 	
632 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Lučenci 	 	 	 	x 	
633 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Martine 	 	 	 	x 	
634 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Michalovciach 	 	 	 	x 	
635 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Nitre 	 	 	 	x 	
636 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Nových Zámkoch 	 	 	 	x 	
637 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Poprade 	 	 	 	x 	
638 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Považskej Bystrici 	 	 	 	x 	
639 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Prešove 	 	 	 	x 	
640 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Rimavskej Sobote 	 	 	 	x 	
641 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Rožňave 	 	 	 	x 	
642 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Senici 	 	 	 	x 	
643 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Spišskej Novej Vsi 	 	 	 	x 	
644 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Starej Ľubovni 	 	 	 	x 	
645 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva vo Svidníku 	 	 	 	x 	
646 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Topoľčanoch 	 	 	 	x 	
647 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Trebišove 	 	 	 	x 	
648 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Trenčíne 	 	 	 	x 	
649 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Trnave 	 	 	 	x 	
650 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva vo Veľkom Krtíši 	 	 	 	x 	
651 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva vo Zvolene 	 	 	 	x 	
652 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Žiari nad Hronom 	 	 	 	x 	
653 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Žiline 	 	 	 	x 	
654 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva Bratislava hlavné mesto 	 	 	 	x 	
655 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva Prievidza 	 	 	 	x 	
656 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v Košiciach 	 	 	 	x 	
657 .	Regionálny úrad verejného zdravotníctva vo Vranove nad Topľou 	 	 	 	x 	
658 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Bratislava 	 	 	 	x 	
659 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Trnava 	 	 	 	x 	
660 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Nitra 	 	 	 	x 	
661 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Trenčín 	 	 	 	x 	
662 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
663 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Žilina 	 	 	 	x 	
664 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Košice 	 	 	 	x 	
665 .	Krajská veterinárna a potravinová správa Prešov 	 	 	 	x 	
666 .	Slovenský zväz pre chladiacu a klimatizačnú techniku  	 	 	 	x 	
667 .	Združenie výrobcov hasiacich prístrojov 	 	 	 	x 	
668 .	Klub 500 	 	 	 	x 	
669 .	Slovenská agentúra životného prostredia 	 	 	 	x 	
670 .	Zväz chemického a farmaceutického priemyslu  	 	 	 	x 	
671 .	Asociácia priemyselnej ekológie  	 	 	 	x 	
672 .	Výskumný ústav vodného hospodárstva  	 	 	 	x 	
673 .	Slovenský hydrometeorologický ústav  	 	 	 	x 	
674 .	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra  	 	 	 	x 	
675 .	Zväz poľnohospodárskych družstiev a obchodných spoločností SR  	 	 	 	x 	
676 .	Centrum enviromentálnych služieb s.r.o 	 	 	 	x 	
677 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	 	 	 	x 	
678 .	Zväz výrobcov vína na Slovensku 	 	 	 	x 	
679 .	Slovenské združenie výrobcov piva a sladu  	 	 	 	x 	
680 .	Asociácia platiteľov spotrebnej dane z liehu a liehovín 	 	 	 	x 	
681 .	Združenie prevádzkovateľov hromadnej dopravy osôb v mestských aglomeráciách Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
682 .	Zväz hutníctva, ťažobného priemyslu a geológie SR 	 	 	 	x 	
683 .	Slovenská asociácia petrolejárskeho priemyslu a obchodu  	 	 	 	x 	
684 .	Asociácia distribútorov tabakových výrobkov Slovenska 	 	 	 	x 	
685 .	Odborový zväz Chémia SR 	 	 	 	x 	
686 .	Ekonomická univerzita v Bratislave  	 	 	 	x 	
687 .	Slovenská komora certifikovaných účtovníkov  	 	 	 	x 	
688 .	Konfederácia biskupov Slovenska  	 	 	 	x 	
689 .	Asociácia stredných zdravotníckych škôl SR 	 	 	 	x 	
690 .	Slovenská zdravotnícka univerzita  	 	 	 	x 	
691 .	Slovenská zdravotná univerzita 	 	 	 	x 	
692 .	Cenová rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
693 .	Rada vlády SR pre rodovú rovnosť 	 	 	 	x 	
694 .	Klub cystickej fibrózy 	 	 	 	x 	
695 .	Odborový zväz drevo lesy voda 	 	 	 	x 	
696 .	Slovenský odborový zväz pracovníkov zdravotníctva a sociálnych služieb 	 	 	 	x 	
697 .	Železnice Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
698 .	Imperial Tobacco Slovakia a. s 	 	 	 	x 	
699 .	Philip Morris Slovakia spol. s r. o.  	 	 	 	x 	
700 .	GG TABAK a. s.  	 	 	 	x 	
701 .	GECO TABAK spol. s r. o.  	 	 	 	x 	
702 .	MJM trade consulting, spol. s r. o.  	 	 	 	x 	
703 .	MY & MI s. r. o. 	 	 	 	x 	
704 .	Continental Tobacco Slovakia, spol. s r. o. 	 	 	 	x 	
705 .	TTI spol. s r. o. 	 	 	 	x 	
706 .	COOP PRODUKT SLOVENSKO 	 	 	 	x 	
707 .	UPC Broadband Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
708 .	Asociácia prevádzkovateľov káblovej televízie  	 	 	 	x 	
709 .	Recyklačný fond 	 	 	 	x 	
710 .	Slovak Telekom 	9 (0o,9z) 	 	 	 	
711 .	Stredoslovenská vodárenská spoločnosť 	 	 	 	x 	
712 .	Bratislavská vodárenská spoločnosť 	 	 	 	x 	
713 .	Asociácia slovenských kúpeľov 	 	 	 	x 	
714 .	T-Mobile Slovensko, a.s. 	 	 	 	x 	
715 .	Orange Slovensko a.s 	 	 	 	x 	
716 .	Telefónica O2 Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
717 .	Zväz zamestnávateľov DPaT  	 	 	 	x 	
718 .	API (asociácia poskytovateľov internetu)  	 	 	 	x 	
719 .	ATO (asociácia telekomunikačných operátorov)  	 	 	 	x 	
720 .	IT Asociácia Slovenska 	 	 	 	x 	
721 .	Slovenská asociácia pre káblové telekomunikácie 	 	 	 	x 	
722 .	Asociácia nezávislých rozhlasových a televíznych staníc 	 	 	 	x 	
723 .	Fórum pre komunikačné technológie 	 	 	 	x 	
724 .	Občianske združenie „Internet pre všetkých“  	 	 	 	x 	
725 .	OZ spoje 	 	 	 	x 	
726 .	Slovenský odborový zväz PaT 	 	 	 	x 	
727 .	Slovenský zväz telesne postihnutých  	 	 	 	x 	
728 .	Únia nevidiacich a slabozrakých 	 	 	 	x 	
729 .	Zväz priemyselných výskumných a vývojových organizácií  	 	 	 	x 	
730 .	Asociácia výchovných poradcov  	 	 	 	x 	
731 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	 	 	 	x 	
732 .	Slovenská humanitná rada 	 	 	 	x 	
733 .	Policajný zbor Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
734 .	Technická inšpekcia SR 	 	 	 	x 	
735 .	Splnomocnenec vlády SR pre informačnú spoločnosť 	 	 	 	x 	
736 .	Ústav súdneho inžinierstva 	 	 	 	x 	
737 .	Dobrovoľná požiarna ochrana SR 	 	 	 	x 	
738 .	RŠO SZTP Nitra 	 	 	 	x 	
739 .	CIF - Fórum kreatívneho priemyslu 	 	 	 	x 	
740 .	LOToS - spolok lokálnych televíznych staníc Slovenska 	 	 	 	x 	
741 .	Slovenský filmový ústav 	 	 	 	x 	
742 .	ADL,SAFS,GENAS 	 	 	 	x 	
743 .	Združenie vojenskej obrody 	 	 	 	x 	
744 .	Slovenský zväz protifašistických bojovníkov 	 	 	 	x 	
745 .	Centrum právnej pomoci 	 	 	 	x 	
746 .	Sudcovská rada KS BA 	 	 	 	x 	
747 .	Sudcovská rada KS TT 	 	 	 	x 	
748 .	Sudcovská rada KS TN 	 	 	 	x 	
749 .	Sudcovská rada KS NR 	 	 	 	x 	
750 .	Sudcovská rada KS ZA 	 	 	 	x 	
751 .	Sudcovská rada KS BB 	 	 	 	x 	
752 .	Sudcovská rada KS KE 	 	 	 	x 	
753 .	Sudcovská rada KS PO 	 	 	 	x 	
754 .	Sudcovská rada Najvyššieho súdu 	 	 	 	x 	
755 .	Slovenská legálna metrológia 	 	 	 	x 	
756 .	Slovnaft a.s. 	 	 	 	x 	
757 .	Mestský úrad Komárno 	 	 	 	x 	
758 .	Splnomocnenec vlády SR pre ochranu smrečín a smrekových biotopov 	 	 	 	x 	
759 .	Asociácia užívateľov služieb 	 	 	 	x 	
760 .	EUROTABACCO, spol. s r.o.  	 	 	 	x 	
761 .	TABAKOLAND Slovakia, a.s.  	 	 	 	x 	
762 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	 	 	 	x 	
763 .	Asociácia doplnkových dôchodkových poisťovní 	 	 	 	x 	
764 .	Národné centrum zdravotníckych informácií 	 	 	 	x 	
765 .	Zväz elektrotechnického priemyslu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
766 .	Asociácia pre podporu projektov spolupráce verejného a súkromného sektora 	 	 	 	x 	
767 .	Slovenský futbalový zväz 	 	 	 	x 	
768 .	Slovenský zväz ľadového hokeja 	 	 	 	x 	
769 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
770 .	Únia – odborový zväz profesionálnych orchestrálnych hudobníkov Slovenska 	 	 	 	x 	
771 .	Konfederácia umenia a kultúry 	 	 	 	x 	
772 .	Zväz autobusovej dopravy SR 	 	 	 	x 	
773 .	TNT Post Slovensko s.r.o. 	 	 	 	x 	
774 .	Cromwell, a. s. 	 	 	 	x 	
775 .	Slovenská informatická spoločnosť 	 	 	 	x 	
776 .	Združenie pre veternú energiu Slovenska 	 	 	 	x 	
777 .	Združenie vlastníkov pôdy a agropodnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
778 .	Zväz roľníkov a agropodnikateľov Slovenska  	 	 	 	x 	
779 .	Odborový zväz potravinárov SR  	 	 	 	x 	
780 .	Odborový zväz pracovníkov poľnohospodárstva na Slovensku  	 	 	 	x 	
781 .	Žilinská univerzita v Žiline 	 	 	 	x 	
782 .	Eli Lilly Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
783 .	Asociácia finančných sprostredkovateľov a finančných poradcov 	 	 	 	x 	
784 .	Združenie slovenských spotrebiteľov 	 	 	 	x 	
785 .	Spotrebiteľská informačná agentúra 	 	 	 	x 	
786 .	Asociácia spotrebiteľov Slovenska 	 	 	 	x 	
787 .	Spotrebiteľský inštitút 	 	 	 	x 	
788 .	Slovenská asociácia sprostredkovateľov v poisťovníctve  	 	 	 	x 	
789 .	Slovenská asociácia rizikového manažmentu 	 	 	 	x 	
790 .	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností 	 	 	 	x 	
791 .	Garančný fond investícií 	 	 	 	x 	
792 .	Fond ochrany vkladov 	 	 	 	x 	
793 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	 	 	 	x 	
794 .	Asociácia organizácií splátkového predaja SR 	 	 	 	x 	
795 .	Podnikateľská aliancia Slovenska 	 	 	 	x 	
796 .	Odborový zväz pracovníkov peňažníctva a poisťovníctva 	 	 	 	x 	
797 .	Zväz výrobcov elektrickej energie v malých vodných elektrárňach 	 	 	 	x 	
798 .	Imperial Tobacco Slovakia a.s. 	 	 	 	x 	
799 .	Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania 	 	 	 	x 	
800 .	Organizácia muskulárnych dystrofikov v SR 	 	 	 	x 	
801 .	Slovenský zväz Sclerosis Multiplex 	 	 	 	x 	
802 .	Štátny pedagogický ústav 	 	 	 	x 	
803 .	Fórum života 	 	 	 	x 	
804 .	Teplárenské združenie na Slovensku 	 	 	 	x 	
805 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
806 .	Audiovizuálny fond 	 	 	 	x 	
807 .	Federácia strojvodcov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
808 .	RE/set občianske združenie 	 	 	 	x 	
809 .	Klaster Liptov 	 	 	 	x 	
810 .	Worwag Pharma o.z. Slovensko 	 	 	 	x 	
811 .	Centrálny depozitár cenných papierov SR, a.s. 	 	 	 	x 	
812 .	Odborový zväz pracovníkov peňažníctva a poisťovníctva SR 	 	 	 	x 	
813 .	XYZ 	 	 	 	x 	
814 .	Test 	 	 	 	x 	
815 .	Generali Slovensko poisťovňa, a.s. 	 	 	 	x 	
816 .	Asociácia inštitúcií vzdelávania dospelých SR 	 	 	 	x 	
817 .	Asociácia Slovenských expresných prepravcov 	 	 	 	x 	
818 .	Vychodoslovenská distribučná, a.s. 	 	 	 	x 	
819 .	RWE Gas Slovensko, s.r.o. 	 	 	 	x 	
820 .	Nemocnica s Poliklinikou Sv. Jakuba, n.o., BARDEJOV 	 	 	 	x 	
821 .	Mestský úrad Bardejov 	 	 	 	x 	
822 .	Sudcovská iniciatíva Za otvorenú justíciu 	 	 	 	x 	
823 .	Výbor ministrov pre deti 	 	 	 	x 	
824 .	Sekretariát výboru ministrov pre deti 	 	 	 	x 	
825 .	Ferring Pharmaceuticals SA, o.z. Slovakia 	 	 	 	x 	
826 .	Novartis Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
827 .	Solvay Pharma s.r.o. 	 	 	 	x 	
828 .	Priatelia Zeme-CEPA 	 	 	 	x 	
829 .	Transparency International Slovensko 	 	 	 	x 	
830 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
831 .	Asociácia emitentov stravovacích poukážok 	 	 	 	x 	
832 .	Inštitút pre energetickú bezpečnosť 	 	 	 	x 	
833 .	Greenpeace 	 	 	 	x 	
834 .	Jadrová a vyraďovacia spoločnosť Slovenska, a.s. 	 	 	 	x 	
835 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
836 .	GlaxoSmithKline Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
837 .	Slovenská sieť proti chudobe 	 	 	 	x 	
838 .	Železničná spoločnosť Slovensko, a.s. 	 	 	 	x 	
839 .	Železiarne Podbrezová a.s. 	 	 	 	x 	
840 .	Abbott Products s.r.o. 	 	 	 	x 	
841 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
842 .	ENVI-PAK, a.s. 	 	 	 	x 	
843 .	Slovenské priemyselné združenie pre obaly a životné prostredie 	 	 	 	x 	
844 .	Asociácia výrobcov nealkoholických nápojov a minerálnych vôd na Slovensku 	 	 	 	x 	
845 .	Potravinárska komora Slovenska 	 	 	 	x 	
846 .	Asociácia internetových médií 	 	 	 	x 	
847 .	NATUR-PACK, a.s. 	 	 	 	x 	
848 .	Asociácia podnikateľov v odpadovom hospodárstve 	 	 	 	x 	
849 .	Asociácia oprávnených organizácií 	 	 	 	x 	
850 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu 	 	 	 	x 	
851 .	Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
852 .	Actavis s.r.o. 	 	 	 	x 	
853 .	Panslovanská únia 	 	 	 	x 	
854 .	Konzervatívne Slovensko 	 	 	 	x 	
855 .	EGIS SLOVAKIA spol. s r.o. 	 	 	 	x 	
856 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) 	 	 	 	x 	
857 .	Slovenská asociácia fotovoltického priemyslu 	 	 	 	x 	
858 .	Stredoslovenská energetika - Distribúcia, a.s. 	 	 	 	x 	
859 .	Splnomocnenec vlády SR pre vedomostnú ekonomiku 	 	 	 	x 	
860 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	 	 	 	x 	
861 .	Ženská loby Slovenska 	 	 	 	x 	
862 .	Asociácia vonkajšej reklamy 	 	 	 	x 	
863 .	Asociácia súdnych psychiatrov Slovenska 	 	 	 	x 	
864 .	Testovanie 	 	 	 	x 	
865 .	Knauf Insulation 	 	 	 	x 	
866 .	Konferencia biskupov Slovenska 	 	 	 	x 	
867 .	Slovenská komora medicínsko-technických pracovníkov 	 	 	 	x 	
868 .	COOP Jednota Slovensko, spotrebné družstvo 	 	 	 	x 	
869 .	Slovenská pošta, a.s. 	 	 	 	x 	
870 .	Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	 	 	 	x 	
871 .	Organizátor krátkodobého trhu s elektrinou, a. s.  	 	 	 	x 	
872 .	PPC Energy Group, a.s. 	 	 	 	x 	
873 .	PPC Power a.s. 	 	 	 	x 	
874 .	PPC Energy a.s. 	 	 	 	x 	
875 .	Philip Morris Slovakia s.r.o. 	 	 	 	x 	
876 .	SAIA, n.o. 	 	 	 	x 	
877 .	SE Predaj , s.r.o. 	 	 	 	x 	
	SPOLU	465 (320o,145z) 	12 (12o,0z) 	4 	815 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K bodu 3 
K bodu 3 : Navrhujeme skrátiť legálnu definíciu pojmu informácia „Informáciou na účely tohto zákona sa rozumie akýkoľvek obsah alebo jeho časť v akejkoľvek forme, zaznamenaný na akomkoľvek nosiči.“, resp. ju nasledovne preformulovať „Informáciou na účely tohto zákona sa rozumie akýkoľvek obsah písomného, zvukového, obrazového alebo audiovizuálneho záznamu alebo jeho časť v akejkoľvek forme, zaznamenaný na akomkoľvek nosiči.“ 
Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia je žiaduce vypustiť slová „najmä obsah písomného záznamu na listine, záznamu uloženého v elektronickej forme alebo zvukového záznamu, obrazového záznamu alebo audiovizuálneho záznamu“, nakoľko v prvej časti definície je stanovené, že ide o akýkoľvek obsah, resp. jeho časť v akejkoľvek forme zaznamenaný na akomkoľvek nosiči. Z tohto dôvodu nie je ďalej vhodné špecifikovať niektoré formy informácie. Najvhodnejším riešením je prevzatie pojmu informácia z § 2 písm. b) zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MV SR 	Za bod 4 
Za bod 4 žiadame doplniť nový 5. bod tohto znenia : „5. V § 5 sa vypúšťa odsek 6.“. 

Odôvodnenie: Toto ustanovenie je duplicitné s § 5a zákona, podľa ktorého sa zverejňujú všetky zmluvy o prevode vlastníctva majetku štátu bez ohľadu na hodnotu majetku, ktorý je predmetom prevodu. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MV SR 	K bodu 8 
K bodu 8:„Navrhované znenie „Rovnako sa nezverejňujú prílohy povinne zverejňovanej zmluvy,.... ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou.....“ sa nedá vykladať ako ustanovenie s možnosťou voľby, ako to predkladateľ tvrdí v dôvodovej správe. Takto striktne naformulované ustanovenie môže viesť k tomu, že v prípade ak povinná osoby zverejní takúto prílohu zmluvy bude konať v rozpore so zákonom. V prípade, ak predkladateľ skutočne chce týmto ustanovením upraviť len možnosť, mal by použiť inú formuláciu napr. : „ Rovnako sa povinne nezverejňujú prílohy povinne zverejňovanej zmluvy....“ V dôvodovej správe sa uvádza: „Pojem ťažko prekonateľná prekážka treba vykladať ako prekážku, ktorá je ťažko prekonateľná len subjektívne, t.j. len pre povinnú osobu, ktorá má zverejniť zmluvu (napr. pre jeho nedostatočné technické vybavenie), ale pre kohokoľvek.“ Predpokladáme, že predkladateľ chcel uviesť, že ťažko prekonateľnou prekážkou je nielen prekážka ktorá je ťažko prekonateľná pre povinnú osobu ale bola by ťažko prekonateľná pre kohokoľvek. Z uvedeného znenia dôvodovej správy to však nevyplýva.  	O 	A 	 	
MV SR 	Za bod 8 
Za bod 8 žiadame doplniť nové body 9 až 11 tohto znenia : 
„9. V § 5a ods. 3 písmeno e) znie: 
„e) zmluva uzavretá v pôsobnosti Slovenskej informačnej služby a Vojenského spravodajstva a zmluva uzavretá na plnenie úloh Policajného zboru“. 

Odôvodnenie: Policajný zbor chráni život a bezpečnosť osôb a majetok, zaisťuje osobnú bezpečnosť prezidenta republiky a ďalších osôb určených vládou, bezpečnosť osôb, ktorým sa pri ich pobyte na území Slovenskej republiky poskytuje osobná ochrana podľa medzinárodných zmlúv, a ochranu určených objektov, odhaľuje trestné činy a zisťuje ich páchateľov, spolupôsobí pri odhaľovaní daňových únikov a nezákonných finančných operácií, vykonáva vyšetrovanie a vyhľadávanie o trestných činoch, vedie boj proti terorizmu, zabezpečuje ochranu štátnych hraníc, zabezpečuje ochranu objektov osobitného významu, spolupôsobí pri zabezpečovaní verejného poriadku, a ak bol porušený, robí opatrenia na jeho obnovenie, dohliada na bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky a spolupôsobí pri jej riadení, odhaľuje priestupky a zisťuje ich páchateľov, a ak tak ustanovuje osobitný zákon, priestupky objasňuje a prejednáva, vykonáva pátranie po osobách a pátranie po veciach, plní úlohy štátnej správy a iné úlohy, ak tak ustanovujú osobitné predpisy a plní úlohy na úseku prevencie v rozsahu pôsobnosti ustanovenej zákonom. Množstvo príslušníkov Policajného zboru zaradených na špecializovaných útvaroch vykonáva operatívno-pátraciu činnosť formou operatívneho preverovania a operatívneho rozpracovania, podľa nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 53/2009 o operatívno-pátracej činnosti v znení neskorších predpisov. Uvedené nariadenie ministra vnútra je utajované pod stupňom utajenia „Vyhradené“. Pri vykonávaní operatívno-pátracej činnosti používajú sily a prostriedky utajeným spôsobom podľa nariadenia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 120/2005 o krycích dokladoch v operatívno-pátracej činnosti, ktoré slúžia na utajenie skutočnej totožnosti príslušníka Policajného zboru a ktoré rovnako podlieha stupňu utajenia „Vyhradené“. 
Podľa súčasne právnej úpravy pri zverejňovaní zmlúv, faktúr a objednávok nastáva riziko zverejnenia citlivých údajov týkajúcich sa príslušníkov Policajného zboru, a ich príslušnosti ku konkrétnym útvarom. V mnohých prípadoch môže dôjsť k odhaleniu totožnosti policajta a jeho zaradenia na príslušný policajný útvar.(napr. faktúry na úhradu leteniek, tlmočníkov znalcov, objednávky na opravu automobilovej techniky atď....). 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 

10. V § 5a ods. 4 sa za tretiu vetu vkladá nová štvrtá veta, ktorá znie : „Ak zmluvné strany sú povinné osoby podľa tohto zákona, zmluvu na zverejnenie je povinná zaslať Úradu vlády Slovenskej republiky len jedna z týchto povinných osôb.“ 

Odôvodnenie : Platné i navrhované znenie zákona o slobode informácií ukladá povinnej osobe povinnosť zmluvu zverejniť v Centrálnom registri zmlúv. V prípade, že zmluvnými stranami sú povinné osoby, povinnosť zverejniť zmluvu majú obe povinné osoby, čím dochádza k duplicitnému zverejneniu zmluvy.“. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MV SR 	K bodu 11 
K bodu 11: Žiadame ponechať pôvodnú lehotu. Navrhovaná lehota štyroch kalendárnych dní na zverejnenie nie je dostatočná a v praxi by spôsobila značné problémy. Bez ohľadu na navrhovanú 4 dňovú dĺžku jej trvania, je táto lehota neuskutočniteľná v prípade, ak počas jej plynutia sú dni pracovného pokoja alebo štátny sviatok. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MV SR 	K bodu 12 
K bodu 12: Zo znenia ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo možnosť vydať potvrdenie v elektronickej podobe podpísané elektronickým podpisom sa striktne vymedzuje iba pre Úrad vlády SR. Nevidíme dôvod, aby takúto možnosť mala aj povinná osoba, ktorá spĺňa podmienky zákona č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise, vďaka ktorým disponuje zaručeným elektronickým podpisom, ktorý má kvalifikovaný a platný certifikát verejného kľúča patriaceho k súkromnému kľúču, aby nemohol využívať takúto možnosť. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 14 
K bodu 14: V § 5a ods. 9 žiadame vypustiť slová „a bodka na konci druhej vety sa nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu alebo sídlo, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu podnikateľa.“ 
Odôvodnenie: Pripojený text je zmätočný. V úvode sa naznačuje, že vymenované údaje, ktoré sa majú podľa ustanovenia § 5a ods. 9 zákona o slobode informácií zverejňovať, majú byť osobnými údajmi, ale v texte sú vymenované napr. obchodné meno, sídlo viažuce sa k právnickej osobe, ktoré nie sú a nemôžu byť osobnými údajmi podľa zákona o ochrane osobných údajov. 
Ďalej v § 5a ods. 9 odporúčame na konci pripojiť túto vetu : „Ak účastníci zmluvy sú povinnými osobami môžu sa v zmluve dohodnúť, ktorý účastník ako povinná osoba zmluvu zverejní.“ – považujeme za vhodné dať zmluvným stranám, ak sú účastníci zmluvy povinnými osobami, možnosť dohodnúť sa na zverejnení zmluvy. Odstráni sa tým duplicita, zbytočná administratívna záťaž povinných osôb a prehľadnosť informácií. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 15 
K bodu 15: Žiadame v § 5b ods. 1 písm. b) naformulovať bod 4 takto: „4. identifikáciu dodávateľa,“. 

Odôvodnenie: Ani v prípade, že sa faktúra zverejní v limitnej 30 dňovej lehote od jej doručenia, faktúra ešte nemusí byť zaplatená a teda povinná osoba by si nesplnila povinnosť zároveň so zverejnením faktúry zverejniť aj dátum a spôsob zaplatenia. Z pohľadu záujmu verejnosti relevantnejší údaj je identifikácia dodávateľa, čo v navrhovanej novele zákona chýba. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	Za bod 16 
Za bod 16 žiadame doplniť nový bod 17 tohto znenia : „17. § 5b sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie : „(5) Ustanovenie § 5a odseku 3 sa primerane použije aj na zverejňovanie objednávky tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby.“. 

Odôvodnenie: Negatívne vymedzenie povinne zverejňovanej zmluvy sa primerane použije aj na zverejňovanie objednávok a faktúr. Dôvody na ochranu informácií uvádzaných v objednávkach a faktúrach sú rovnaké ako pri zmluvách, ktoré sa navrhujú vyňať z povinného zverejňovania. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K bodu 19 
K bodu 19: Dávame do pozornosti, že navrhovaná výnimka z povinnosti uverejňovať informácie v znení : „ Táto povinnosť sa nevzťahuje na fyzické osoby a obce, ktoré nemajú zriadené svoje webové sídlo“ by mohla pôsobiť v praxi kontraproduktívne. Napokon prvá veta § 6: „informácie podľa § 5 sa zverejňujú spôsobom umožňujúcim hromadný prístup“ hovorí o hromadnom prístupe, pričom hromadným prístupom sa podľa § 4 ods. 2 zákona rozumie: prístup neobmedzeného okruhu žiadateľov pomocou telekomunikačného zariadenia a podľa §2 zákona o telekomunikáciách, na ktorý sa zákon odkazuje ( 72/1950 Zb. o telekomunikáciách) sa telekomunikačným zariadením rozumie: „zariadenie na dopravu správ, obrazov a návestí elektrickou energiou (najmä drôtový telegraf a telefón, rádiotelegraf a rádiotelefón), vysielacie a prijímacie zariadenia rozhlasové a televízne a všetky ostatné vysielacie a prijímacie rádioelektrické zariadenia“, teda nie iba prostredníctvom internetu. Dávame tiež na zváženie upraviť v zákone alternatívu, akým spôsobom budú tieto obce bez webového sídla sprístupňovať tieto informácie a to aj iným spôsobom ako telekomunikačným zariadením (napr. vývesnou tabuľou a p).  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 21 
K bodu 21: Za slovom „bankového“ je potrebné doplniť slovo „tajomstva“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 25 
K bodu 25: V § 11 ods. 1 písm. c) žiadame za slovom „dedičstvo,18)“ doplniť slová „kultúrne dedičstvo Slovenskej republiky,19)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 19 znie: 
„Deklarácia Národnej rady Slovenskej republiky o ochrane kultúrneho dedičstva (uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky č. 91/2001 Z. z.“ 

Odôvodnenie: Na účely Dohovoru o ochrane kultúrneho a prírodného dedičstva sa podľa článku 1 za kultúrne dedičstvo budú považovať pamätníky, skupiny budov a lokality. Deklarácia Národnej rady Slovenskej republiky v článku 2 definuje kultúrne dedičstvo ako hmotné a nehmotné hodnoty; obsah definície hmotných hodnôt kultúrneho dedičstva je širší ako v dohovore; medzi hmotné hodnoty kultúrneho dedičstva zaraďuje aj archívne dokumenty. Navrhované doplnenie umožní vlastníkom alebo správcom hmotných hodnôt kultúrneho dedičstva obmedziť prístup napríklad k informácii o mieste ich uloženia, čím sa zníži možnosť ich odcudzenia. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	Za bod 25 
Za bod 25. žiadame doplniť nové body 26 a 27 tohto znenia : 
„26. V § 11 ods. 1 písm. d) sa za slová „súdnych orgánov“ vkladajú slová „správnych orgánov“. Zároveň odporúčame obdobne, ako je to v občianskom súdnom poriadku a v zákone o prokuratúre ustanoviť priamou novelou správneho poriadku okruh informácií v správnom konaní (napr. rozhodnutie), ktoré sa budú sprístupňovať. 

Odôvodnenie: Rozhodovacia činnosť správnych orgánov sa riadi zákonom o správnom konaní, ktorý na rozdiel od občianskoprávneho konania v § 23 ods. 3 ustanovuje, že ústne pojednávanie je neverejné. Je potrebné jednoznačne ustanoviť v zákone, že nahliadanie do úradných spisov, ktoré sa týkajú správnych konaní, nepodlieha úprave zákona o slobode informácií, ale sa riadi zákonom o správnom konaní, ktorý v § 23 veľmi jednoznačne ustanovuje, kto do spisov môže nazerať, robiť si z nich výpisy, odpisy a dostať kópie zo spisov až do ukončenia konania (viď rozsudok Najvyššieho súdu SR 2 Sžo 190/2008). Správny poriadok v dostatočnom rozsahu postihuje všetky subjekty, ktorých sa rozhodovanie o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach týka. Niet žiadneho dôvodu sprístupniť informácie o tomto konaní bez právneho dôvodu, pretože správne konanie je konanie o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach konkrétnych osôb (§ 1 zákona č. 71/1967 Zb.). 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 

27. § 11 ods. 1 písmeno g) znie :“g) sa týka výkonu kontroly, prešetrovania sťažností, dohľadu alebo dozoru orgánom verejnej moci podľa osobitných predpisov 24b) okrem informácie o rozhodnutí, alebo o inom výsledku kontroly, prešetrovania sťažností, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy. 24b)“. 
Zároveň navrhujeme doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 24b) o zákon č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach. Uvedenú zmenu žiadame z dôvodu, že zákon č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach v § 7 ods. 2 síce uvádza, že informácie, ktoré obsahuje dokumentácia súvisiaca s vybavovaním sťažností sa nesprístupňujú, s poznámkou pod čiarou k odkazu 7), § 8 až 12 zákona o slobode o informácií, ale o sprístupnení resp. nesprístupnení výsledku prešetrovania sťažnosti sa nezmieňuje. Taktiež zákon o slobode informácií neupravuje priamo zverejnenie resp. obmedzenie výsledku prešetrenia sťažností a medzi osobitnými predpismi neuvádza zákon č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie (§ 11) bolo vypustené.  	
MV SR 	§ 11 ods. 1 písm. f)  
Upozorňujeme, že v platnom znení § 11 ods. 1 písm. f) by bolo potrebné z dôvodu aktualizácie po prijatí Lisabonskej zmluvy vypustiť slová „Európskeho spoločenstva“ a nechať iba právne záväzné akty Európskej únie. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	Za bod 27 
Za bod 27 návrhu žiadame doplniť nový bod 28 tohto znenia: „27. V § 11 sa odsek 1 dopĺňa písmenom k), ktoré znie : „k) sa týka informácií o pohybe a mieste pobytu osôb chránených podľa osobitného zákona“. 
V poznámke pod čiarou žiadame uviesť text „§ 2 ods. 1 písm. f) zákona NR SR č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Policajný zbor zaisťuje osobnú bezpečnosť prezidenta Slovenskej republiky, predsedu Národnej rady Slovenskej republiky, predsedu vlády Slovenskej republiky, predsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, ministra vnútra Slovenskej republiky a ďalších osôb určených zákonom alebo vládou Slovenskej republiky. Táto úloha bola v rámci rezortu ministerstva vnútra zverená do pôsobnosti úradu pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií ministerstva vnútra. V súčasných podmienkach úrad pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií ministerstva vnútra poskytuje ochranu aj osobám, ktorým v súlade s medzinárodnými zmluvami náleží ochrana počas pobytu na Slovensku a taktiež zabezpečuje prepravu členov vlády Slovenskej republiky. Podľa vývoja bezpečnostnej situácie môže minister vnútra Slovenskej republiky prideliť osobnú ochranu dočasne aj iným ústavným činiteľom, predstaviteľom politických strán a hnutí a významným cirkevným hodnostárom. Úrad pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií ministerstva vnútra zabezpečuje podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 385/2000 Z. z. aj ochranu sudcov Špecializovaného trestného súdu a podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 153/2001 Z. z. ochranu osôb určených na plnenie úloh Úradu špeciálnej prokuratúry. 
Plnenie služobných úloh v podmienkach úradu pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky je špecifické v súvislosti so zabezpečovaním ochrany a prepravy určených osôb, členov vlády a ďalších osôb určených ministrom vnútra Slovenskej republiky v tom smere, že je nevyhnutné zabezpečiť osobnú ochranu chránených osôb a eliminovať riziká možného útoku na ne na minimum. 
Vzhľadom na to, že jednou z foriem prípravy možného útoku na tieto osoby je aj zhromažďovanie informácií o presnom pohybe týchto osôb služobnými motorovými vozidlami a ich pobyte na určenom mieste, je potrebné v záujme plnenia vyššie uvedených úloh podľa možnosti obmedziť okruh osôb na minimum, ktoré by sa mohli s takýmito informáciami oboznamovať a tak následne vytvárať komplexné prehľady o pohybe chránených osôb. Z doterajšej praxe aplikácie zákona o slobodnom prístupe k informáciám vyplýva, že úrad obdrží ročne desať žiadostí týkajúcich sa pohybu a pobytu chránených osôb formou vyhotovenia fotokópie knihy jázd služobných motorových vozidiel, ktorými sú tieto osoby prepravované. Z takto získaných informácií si potenciálny útočník môže vytipovať miesta, ktoré chránená osoba navštevuje s určitou pravidelnosťou a túto osobu ohroziť. 
Z uvedených dôvodov zastávame názor, že udelenie výnimky zo zákona o slobodnom prístupe k informáciám vo vyššie uvedenom návrhu jej textu je odôvodnené. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	Bod 30 
Bod 30 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena by znefunkčnila fikciu doručenia upravenú v § 18 ods. 3 zákona o slobodnom prístupe k informáciám, čím by bolo výrazne oslabené právo žiadateľa. Táto zmena by spôsobila, že podaná žiadosť by v rámci pohybu k organizačnej zložke povinnej osoby, ktorá má požadované informácie k dispozícii, mohla byť doručená aj po zákonom stanovenej lehote na vybavenie žiadosti. Okrem toho § 3 ods. 1 zákona o slobodnom prístupe k informáciám stanovuje, že ide o informácie, ktoré majú povinné osoby k dispozícii, a nie ich organizačné zložky. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 31 
K bodu 31: Žiadame vypustiť vetu, ktorá sa navrhuje pripojiť k § 16 ods. 1 

Odôvodnenie: Navrhované doplnenie je v rozpore s § 3 zákona o slobode informácií a tiež s navrhovaným ustanovením § 4 ods. 6, ako aj v rozpore s úmyslom zákonodarcu poskytovať to, čo je už vytvorené. Ak je potrebné existujúcu informáciu upravovať podľa požiadaviek žiadateľa ( ich rozsah môže byť rôzny) ide o vypracovanie novej informácie. V tejto súvislosti poukazujeme na rozsudok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky č. 2 Sž o 190/2008 ako aj na Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. I. ÚS 236/06 zo 6. júna 2007, uverejnený v Zbierke nálezov a uznesení Ústavného súdu pod poradovým číslom 16 v čiastke 1 z roku 2007, podľa ktorého všetky povinné osoby uvedené v ustanoveniach § 2 ods. 1, 2 a 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov majú v zásade plnú informačnú povinnosť len v rozsahu svojej činnosti. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 32 
K bodu 32: V § 17 ods. 2 písm. b) žiadame vypustiť slovo „spracovanie“. 
Dôvody sú rovnaké ako v predchádzajúcom bode nášho stanoviska. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 34 (k § 19 ods. 3 a 4) 
K bodu 34 (k § 19 ods. 3 a 4): nesúhlasíme s navrhovaným delením obcí a VÚC na také, ktoré majú obecný úrad alebo úrad samosprávneho kraja zriadený, alebo ho nemajú zriadený. Tým sa zavádza duálny systém rozhodovania, ktorý je neprípustný vzhľadom na rovnaké právne postavenie územnej samosprávy zakotvené v Ústave Slovenskej republiky (pozri čl. 64 a nasl. ústavy). 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 34 (k § 19 ods. 5) 
K bodu 34 (k § 19 ods. 5): V § 19 ods. 5 žiadame v tretej vete buď slovo „žiadateľom“ nahradiť slovami „prvostupňovým orgánom“, alebo v zákone ustanoviť špeciálnu lehotu, v rámci ktorej musí prvostupňový orgán opravný prostriedok predložiť spolu so spisovým materiálom odvolaciemu správnemu orgánu, ktorý dovtedy vecou nedisponuje. Je preto nelogické počítať plynutie lehoty od doručenia prvostupňovému orgánu. 

Túto pripomienku považuje ministerstvo vnútra za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 34 (celému § 19) 
K bodu 34 (celému § 19): V § 19 žiadame slová „o odmietnutí“ nahradiť slovami „o nesprístupnení“. 
Odôvodnenie: Podľa infozákona sa podáva „žiadosť o sprístupnenie informácii“. Logickým, ako aj gramatickým následkom nevyhovenia predmetnej žiadosti by teda malo byť „rozhodnutie o nesprístupnení informácii“. Navyše slovné spojenie „odmietnutie povinnej informácie“ nedáva zmysel. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K § 21a 
K § 21a: Navrhujeme zvážiť úpravu prejednania priestupku na úseku práva na prístup k informáciám a uloženie rovnakých sankcií v dvoch zákonoch, čo nezodpovedá princípu právnej istoty ako súčasti právneho štátu podľa čl. 1 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a je aj v rozpore s § 2 ods. 1 zákona o priestupkoch. 
Zastávame názor, že úprava správnych deliktov na úseku práva na prístup k informáciám by mala byť obsiahnutá iba v zákone o slobode informácií. 
Taktiež poukazujeme na to, že postihovanie zamestnancov povinných osôb za priestupky podľa § 21a ods. 1 zákona o slobode informácií predstavuje nesystémové riešenie v rámci vyvodzovania administratívnoprávnej zodpovednosti. Zamestnanci povinných osôb nekonajú ako fyzické osoby, ale konajú v mene povinnej osoby, teda právnickej osoby. Zákon o slobode informácií ukladá povinnosti povinným osobám definovaným v § 2 tohto zákona a nie jej zamestnancom. Povinné osoby vydávajú a zverejňujú informácie, vydávajú rozhodnutia o odmietnutí požadovanej informácie, preto by ony mali niesť zodpovednosť za porušenie práva na sprístupnenie informácií a porušenie iných povinností ustanovených zákonom o slobode informácií. Z uvedených dôvodov navrhujeme prekvalifikovať priestupky podľa § 21a ods. 1 zákona o slobode informácií na správne delikty právnických osôb. Navrhovaná zmena právnej úpravy neznamená, že zamestnanec povinnej osoby nebude môcť byť postihnutý za porušenie svojich povinností. Ostáva zachovaná zodpovednosť zamestnanca právnickej osoby za náhradu škody spôsobenej tým, že v dôsledku protiprávneho konania zamestnanca vznikla právnickej osobe povinnosť zaplatiť pokutu (§ 177 – 222 zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov, § 115 – 117 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 13a zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov). 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MV SR 	K bodu 36 
K bodu 36: Je potrebné nahradiť „§ 2a“ na „§ 24“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K predkladacej správe a k doložke zlučiteľnosti 
K predkladacej správe a k doložke zlučiteľnosti: 
Predkladateľ v predkladacej správe tvrdí, že do zákona sa nepreberá žiadna smernica a že z dôvodu prebratia smernice 2003/98/ES Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora predkladá zároveň aj nový zákon o opakovanom použití informácií. Upozorňujeme predkladateľa, že táto smernica je však uvedená v prílohe „zoznam preberaných aktov“ k súčasnému zneniu zákona, čo by malo byť istou zárukou, že táto smernica je transponovaná aj v ustanoveniach súčasného zákona č. 211/2000 Z. z. Podľa nášho názoru tento fakt aj zodpovedá pravde (t. j. že cieľ smernice je zabezpečený už súčasným znením zákona č. 211/2000 Z. z., čo uvádzame aj v stanovisku ministerstva vnútra k návrhu zákona o opakovanom použití informácií), preto nežiadame, aby bola smernica z transpozičnej prílohy vypustená, avšak je potrebné sa s touto skutočnosťou vyrovnať v predkladacej správe ale aj v doložke zlučiteľnosti alebo v tabuľke zhody. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	 
Odporúčame prehodnotiť funkčnosť a potrebu zachovania inštitútu tzv. fiktívnych rozhodnutí. Na jednej strane má ísť o jednu zo záruk ako donútiť povinné osoby plneniu povinností v čo najkratšom čase, na druhej strane možno tento inštitút zo strany niektorých povinných osôb brať ako nástroj formálneho odsúvania sprístupnenia informácie a hľadanie časového priestoru počas ktorého legálnym spôsobom zabraňujú sprístupneniu informácie. 
Vydanie fiktívneho rozhodnutia je zo strany žiadateľov často chápané ako neochota sprístupniť informáciu a žiadatelia zároveň s opravným prostriedkom podávajú aj oznámenie o spáchaní priestupku povinnou osobou, bez toho aby vyčkali na rozhodnutie o podanom opravnom prostriedku. 
Fikcia zamietavého rozhodnutia v aplikačnej praxi spôsobuje, že pri nesprávnom počítaní lehôt žiadateľmi je nutné zaoberať sa opravnými prostriedkami voči fiktívnym rozhodnutiam a po následnom doručení riadnych rozhodnutí aj opravnými prostriedkami voči týmto rozhodnutiam, čo zbytočne zaťažuje správne orgány, pretože opatrenia voči nečinnosti správneho orgánu sú dostatočne upravené v iných právnych predpisoch (zákon č. 71/1976 Zb. v znení neskorších predpisov, Občiansky súdny poriadok), preto sa toto ustanovenie v infozákone javí ako zbytočné, pretože postih za porušenie povinnosti správneho orgánu už upravuje zákon č. 211/2000 Z. z., ako aj zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. Takémuto názoru zodpovedajú aj rozhodnutia súdov, ktoré fiktívne rozhodnutia apriori zrušujú, považujú ich za preskúmavateľné, avšak nepreskúmateľné z hľadiska absencie náležitostí rozhodnutia podľa správneho poriadku, a to napriek tomu, že ide o legitímny individuálny správny akt. Fikciami negatívnych rozhodnutí sa míňa účel infozákona, ktorým je včasné sprístupnenie informácie, pretože dochádza ku konaniam pred správnymi orgánmi a pred súdmi. Vypustením inštitútu fikcie by sa sprístupňovanie informácií urýchlilo a žiadateľ o informáciu by sa spôsobom bez nutnosti rušiť prvostupňové rozhodnutie rýchlejšie domohol súdnej ochrany, ako keby musel čakať na nové rozhodnutie vo veci. V súvislosti s rozhodovaním súdov vo veciach tzv. fiktívnych rozhodnutí zároveň vznikajú povinným osobám, ktoré sú orgány verejnej moci náklady spojené s náhradou trov konania, čím dochádza k zaťažovaniu verejných rozpočtov. 
Na podporu našej pripomienky poukazujeme na úpravu vykonanú v zákone č. 153/2001 Z o prokuratúre v znení neskorších predpisov, ktorá zákonom č. 102/2010 Z. z. s účinnosťou od 1. apríla 2010 v § 27 ods. 3 vypustila fikciu zamietavého rozhodnutia o proteste prokurátora v dôsledku márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky [napr. čl. I - v bode 15 § 5b ods. 1 písm. a) vypustiť na konci dvojbodku a v § 5b ods. 2 slovo „objednávke“ nahradiť slovom „objednávky“] a zosúladiť s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (napr. čl. I - body 1, 7a 9 zosúladiť s bodom 54 štvrtou vetou tejto prílohy). 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Do návrhu žiadam doplniť spôsoby zverejňovania dodatkov zmlúv, najmä pre doteraz nezverejňované zmluvy, a taktiež opravy zverejnených zmlúv v súlade s bežnými obchodnými postupmi. Nezverejnenie týchto skutočností by spôsobovalo v aplikačnej praxi nevyhľadateľnosť zmlúv a zároveň ide o zosúladenie s Usmernením pre konverziu písomných dokumentov na elektronické dokumenty verzia 2. 0. 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 1 (§ 2 ods. 3) 
Pre lepšiu zrozumiteľnosť dopĺňaného ustanovenia je potrebné slová „podľa odsekov 1 alebo 2“ nahradiť slovami „uvedenej v odseku 1 alebo odseku 2“. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MF SR 	K čl. I k bodu 3 (§ 4 ods. 6) 
V navrhovanom odseku 6 odporúčam prehodnotiť pojem „akýkoľvek obsah“, pretože ani jeden z významov slova „obsah“ uvedený v Krátkom slovníku slovenského jazyka sa v použitom spojení nehodí. Odporúčam upresniť o „obsah“ čoho ide. 

Žiadam navrhované pozitívne vymedzenie pojmu „informácia“ doplniť aj o príkladmé negatívne vymedzenie. Nejde o informáciu, ktorá je k dispozícii, ak ju musí povinná osoba vytvoriť vzhľadom na osobitosť prípadu alebo podania žiadateľa, napr. výklad zákona, ktorý je vždy špecifický vo vzťahu k dopytu žiadateľa. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MF SR 	K čl. I k bodu 9 (§ 5a ods. 4) 
Žiadam zaviesť zverejňovanie všetkých zmlúv v Centrálnom registri zmlúv, pretože uvedený dvojitý režim zverejňovania zavádza v praxi množstvo problémov, a to najmä: zvýšené finančné a personálne nároky, možnosť podvádzania a obchádzania zákona, nejednoznačnosť vykonania ustanovení (napr. doby účinnosti), zavádzanie zbytočných právnych dokumentov (potvrdenie). 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 10 (§ 5a ods. 5) 
Žiadam umožniť zverejnenie aj na webovom sídle zriaďovateľa s povinným odkazom z vlastného webového sídla povinnej osoby. Tento problém sa týka všetkých rozpočtových a príspevkových organizácií, ktoré rušia webové sídlo, pretože nie sú na uvedenú činnosť technicky uspôsobené. Zverejňovanie napr. všetkých 140 organizácií na webovom sídle VÚC je technicky a finančne omnoho jednoduchšie, ale súčasné znenie takúto možnosť zakazuje. Uvedené žiadam doplniť aj do bodu 15 - § 5b ods. 1 a 2. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011..  	
MF SR 	K čl. I k bodu 10 (§ 5a ods. 5) 
Odporúčam 

a) zvážiť umožnenie zverejňovania na špecifických spoločných portáloch, čo je ekonomicky a prakticky výhodnejšie, napr. pre rôzne malé obce; v takomto prípade však musí existovať spôsob kontroly umiestnenia (napr. oficiálnym registrom takýchto webových sídiel podobne ako pre elektronické podateľne verejnej správy) a povinný odkaz v vlastného webového sídla; zároveň upozorňujem, že jedna povinná osoba môže mať významné množstvo vlastných webových sídiel - súčasné znenie návrhu zakladá nejednoznačnosť splnenia, ktoré vyššie navrhovaný spôsob kontroly takisto vyrieši, 

b) explicitne uviesť aj miesto zverejňovania pre „osoby“, ktoré nemajú vlastnú právnu subjektivitu (napr. materské školy, jedálne a podobne). 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
MF SR 	K čl. I k bodu 12 (§ 5a ods. 7) 
Nesúhlasím, aby sa pre subjekty verejnej správy zavádzal disproporčný režim. Rovnaká možnosť ako Úradu vlády SR musí byť poskytnutá aj akejkoľvek inej povinnej osobe, ktorá elektronické potvrdenie dokáže vytvoriť. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 14 (§ 5a ods. 9) 
1. Nesúhlasím so zverejňovaním osobných údajov nad rámec existujúceho bežného obmedzenia týmto zákonom, a to iba v tomto špecifickom prípade. Preto žiadam vypustiť doplnenie druhej vety odseku 9. 
Navyše navrhované znenie vôbec nerieši nesúlad v anonymizácii údajov viacerými povinnými osobami, čo žiadam doplniť. 

2. Žiadam, z dôvodu ochrany osobnosti a zabránenia možnému zneužitiu, explicitne doplniť, že skenovaná podoba fyzického podpisu sa nezverejňuje. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 15 (§ 5b ods. 1 a 2) 
1. Žiadam doplniť aj obdobie zverejnenia povinne zverejňovaných zmlúv, a to v rozmedzí buď neustáleho zverejnenia alebo najmenej do obdobia dvoch rokov po ukončení účinnosti príslušného dokumentu; ide o odstránenie jedného z hlavných problémov aplikačnej praxe. 

2. Znenie odseku 1 písm. a) žiadam upraviť a doplniť takto : 
a) v prvom bode slová „číslo objednávky“ nahradiť slovami „identifikačný údaj objednávky“; identifikačný údaj objednávky nie je vždy číslo, znenie návrhu je teda nepresné, 
b) štvrtý bod uviesť v znení:. „celkovú hodnotu objednaného plnenia v sume, ako je uvedená na objednávke alebo maximálnu odhadovanú hodnotu objednaného plnenia“, 
c) vymeniť poradie tretieho bodu a štvrtého bodu, 
d) doplniť šiestym a siedmym bodom nasledovného znenia : 
„6. identifikačné údaje dodávateľa objednaného plnenia, najmenej v rozsahu 
6a. obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia sprístupňuje, 
6b. sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia sprístupňuje, 
6c. IČO, ak má dodávateľ objednaného plnenia takýto identifikátor pridelený, 
7. údaje o fyzickej osobe, ktorá za objednávateľa schválila objednávku v súlade s podpisovým oprávnením, a to v rozsahu 
7a. meno a priezvisko fyzickej osoby, 
7b. funkcia fyzickej osoby, ak takáto funkcia existuje,“. 
Bez predmetnej úpravy nie je možné štruktúrované údaje považovať za dostatočnú náhradu objednávky. 

3. Súčasné žiadam upraviť a doplniť aj znenie odseku 1 písm. b) takto : 
a) v prvom bode slová „číslo faktúry“ nahradiť slovami „identifikačný údaj faktúry“; objednávka nie je vždy číslo, znenie je teda nepresné, 
b) v druhom bode, vzhľadom na jednoznačnosť výkladu zákona, vložiť za slovo „plnenia“ slová „tak, ako je uvedený na faktúre; fakturovaným plnením sa rozumie najmä množstvo a druh dodaného tovaru alebo popis dodanej služby,“, 
c) tretí bod žiadam uviesť v znení: „3. celkovú hodnotu fakturovaného plnenia v sume, ako je uvedená na faktúre,“, 
d) štvrtý bod vypustiť, pretože je z pohľadu účelu zverejňovania faktúr nepodstatný, a navyše v čase zverejnenia nemusí byť známy, 
e) písmeno b) doplniť štvrtým bodom až siedmym bodom nasledovného znenia : 
„4. identifikáciu zmluvy, ak faktúra súvisí so zmluvou, 
5. identifikáciu objednávky, ak faktúra súvisí s objednávkou“, 
6. dátum doručenia faktúry, 
7. identifikačné údaje dodávateľa fakturovaného plnenia v rozsahu 
7a. obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia sprístupňuje, 
7b. sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia sprístupňuje, 
7c. IČO, ak má dodávateľ objednaného plnenia takýto identifikátor pridelený. 
Bez predmetnej úpravy nie je možné štruktúrované údaje považovať za dostatočnú náhradu objednávky. 

4. Žiadam za odsek 1 vložiť nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Údaje podľa odseku 1 sú vytvárané v štátnom jazyku.7fc)“. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 7fc uviesť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z.z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 
Uvedené je potrebné pre zrozumiteľnosť informácií vytvorených z dokumentov v cudzom jazyku. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 15 (§ 5b ods. 1 a 2) 
V odseku 3 (po prečíslovaní) časti prvej vety za bodkočiarkou odporúčam upresniť, že údaje sa v takomto prípade nezverejňujú. Upozorňujem, že objednávka mnohokrát predchádza zmluve, táto však v určenom období zatiaľ nemusí existovať, a teda objednávka zatiaľ nesúvisí so žiadnou zmluvou - povinnosť zverejniť údaje je v takomto prípade určená iba vágne, čo asi nebolo zámerom predkladateľa. 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 17 (§ 6 ods. 1) 
Navrhované znenie odporúčam upresniť, pretože spôsob umožňujúci hromadný prístup nie je iba webové sídlo. Nie je dôvod, aby sa zavrhlo zverejňovanie na úradnej tabuli. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MF SR 	K čl. I k bodu 27 (§ 11 ods. 1) 
1. Znenie písmen i) a j) žiadam zlúčiť do jedného písmena nasledovného znenia: 
„i) jej sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť ľudí a aktív povinnej osoby, najmä jej majetku, zamestnancov, informačných systémov a údajov v nich, najmä prístupové heslá, analýzy zraniteľností a rizík informačných systémov, prevádzkové údaje a nastavenia informačných systémov, výsledky penetračných testov, vnútorné bezpečnostné predpisy a opatrenia, najmä havarijné plány, evakuačné plány a bezpečnostné politiky.“. 

2. Návrh žiadam doplniť novým bodom 28 nasledovného znenia: „28. V § 11 sa odsek 1 dopĺňa písmenami j) a k), ktoré znejú: 
„j) informácie v čase podania žiadosti neexistujú v požadovanom rozsahu alebo podobe a je ich potrebné na základe žiadosti vytvoriť, najmä výklady, odôvodnenia, plány budúcej činnosti, 
k) ide o dokumentáciu, ktorej zverejnenie alebo sprístupnenie by preukázateľne ohrozilo činnosť a oprávnené záujmy povinnej osoby, bolo by v rozpore so zmluvnými záväzkami povinnej osoby vyplývajúcimi z medzinárodných a tuzemských obchodnoprávnych záväzkov24d) alebo by ohrozilo plnenie povinnosti povinnej osoby v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry vo svojom sektore podľa osobitného zákona.24e)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 24d a 24e znejú: 
„24d) § 17 zákona č. 291/2002 Z.z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
24e) Zákon č. 45/2011 Z.z. o kritickej infraštruktúre.“. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MF SR 	Nad rámec návrhu 
Žiadam znenie § 5a ods. 3 doplniť o zmluvu týkajúcu sa obchodov zabezpečujúcich likviditu štátu a o zmluvu o zabezpečení poskytovania platobných služieb.“ . 	Z 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
V čl. I navrhujeme doplniť za bod 8 nový novelizačný bod, ktorý znie: 

„9. V § 5a ods. 3 písm. g) sa bodka na konci nahrádza čiarkou a dopĺňa sa nové písmeno h), ktoré znie: 
„h) zmluva, ktorej predmetom sú autorské práva a práva súvisiace s autorským právom.“ “ 

Doterajšie body 9 až 36 sa označujú ako body 10 až 37. 

Dôvodom takéhoto návrhu je skutočnosť, že Ministerstvo kultúry SR v súčasnej dobe pripravuje návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v ktorom bude navrhovať vyššie uvedené doplnenie zákona o slobode informácií (dňa 25.5.2011 bolo ukončené predbežné pripomienkové konanie, v najbližších dňoch bude materiál predložený do medzirezortného pripomienkového konania). Aby sa predišlo opakovanej novelizácii zákona o slobode informácií v krátkom časovom slede, považujeme za vhodnejšie a efektívnejšie zapracovať návrh Ministerstva kultúry SR do návrhu predloženého Ministerstvom spravodlivosti SR. 
Predmetom týchto zmlúv sú najmä štandardné autorské honoráre (odmeny), zverejnenie výšky ktorých sa nepovažuje za opodstatnené, podobne ako je tomu pri zverejňovaní zmlúv uzatvorených podľa Zákonníka práce. V súčasnosti je totiž bežné, že totožnú činnosť (tvorivú duševnú činnosť v zmysle zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov, na výsledky ktorej sa vzťahuje ochrana podľa ustanovení autorského zákona) môže vykonávať osoba aj v pracovnom pomere (v zmysle § 50 autorského zákona o zamestnaneckom diele), avšak jej pracovná zmluva sa na základe výnimky v § 5a ods. 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov nezverejňuje vôbec. 
Dôsledná aplikácia ustanovení zákona, a teda povinné zverejňovanie zmlúv uzatvorených podľa zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov paradoxne nevyhnutne spôsobí v prípade domácich interpretov nivelizáciu honorárov – a to na hornej úrovni. Rovnaké odmeňovanie je z pochopiteľných dôvodov neprijateľné, ale aj nespravodlivé, keďže ich treba citlivo diferencovať nielen podľa úrovne výkonu, ale aj podľa charakteru podujatia ale najmä s ohľadom na hospodárnosť, kedy sa darí za rovnaké náklady zabezpečiť interpretácia väčšieho počtu interpretov (predpoklad zvýšenia o cca 50-100 % - o cca 120 až 240 tis. EUR) a v prípade zahraničných interpretov (čo zahrnuje aj telesá a súbory) najmenej dvoj trojnásobné zvýšenie (SF o cca 200-400 tis. €, BHS o 450-900 tis. €). Druhou alternatívou je, že zahraniční interpreti neprídu, čo je zasa popretie poslania Slovenskej filharmónie stanovenej zákonom a to šírenie a rozvíjanie kultúry v danej oblasti. Táto alternatíva je pravdepodobnejšia, keďže kvalitní interpreti majú dostatok možností na vystúpenia za štandardné honoráre – teda podstatne vyššie, ako na Slovensku. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že často jedinou motiváciou pre prijatie účasti významného interpreta sú osobné kontakty a pochopenie nutnosti globalizácie kultúry aj v oblastiach, ktoré nie sú z rôznych dôvodov pripravené splniť finančné nároky obvyklé v iných častiach sveta. Jedinou – a nezjednateľnou - podmienkou týchto interpretov je záväzok nezverejniť výšku ich honoráru, aby tak neutrpelo ich renomé. Zvlášť dôrazne to platí pre pojatia charakteru BHS, ktoré prakticky nebude možné zorganizovať, určite však nie na náročnej úrovni, ktorá bola po všetky roky zachovávaná. Straty, resp. zvýšené náklady by pre Slovenskú filharmóniu predstavovali 1.540 tis EUR. 
Samostatnou ujmou spôsobenou dôslednou aplikáciou ustanovení zákona bude strata spôsobená tým, že povinnosť zverejňovať zmluvu bude vážnou prekážkou realizácia zájazdov ako hudobného telesa Slovenská filharmónia, tak Slovenského filharmonického zboru. Zájazdové aktivity oboch telies sú možné iba na základe zmlúv so zahraničnými agentúrami, ktoré principiálne odmietajú ich zverejnenie. Naša strana pritom nie je v pozícii, z ktorej by mohla diktovať podmienky. Nutným dôsledkom bude uprednostnenie iných telies, z iných krajín, čo je v rozpore s poslaním a záujmom Slovenskej republiky stanoveným zákonom, ktorým bola Slovenská filharmónia zriadená. 
Súčasne upozorňujeme, že pri náhlych, objektívnymi okolnosťami vynútených, zámenách interpretov, tzv. záskokoch sú zákonné podmienky natoľko prísne (neplatnosť zmluvy bez jej predchádzajúceho včasného zverejnenia), že ich v praxi nemožno splniť, resp. jedinou možnosťou je zrušenie predstavenia.  	O 	ČA 	Prekladateľ akceptuje vyňatie zmlúv v tomto rozsahu: zmluva, ktorej predmetom je umelecký výkon alebo použitie umeleckého výkonu 

Autorské zmluvy ako také nemožno vyňať, keďže doterajšia prax ukázala, že sú nástrojom pre zneužitie verejných financií.  	
MK SR 	Čl. I 
V navrhovanom znení § 5 b ods. 2 navrhujeme slovo „objednávke“ nahradiť slovom „objednávky“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
Navrhované doplnenie § 11 ods. 1 písm. c) navrhujeme vypustiť bez náhrady. V zmysle § 18 ods. 4 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „autorský zákon“): „Iná osoba môže bez súhlasu autora použiť dielo len v prípadoch ustanovených týmto zákonom.“ Z toho dôvodu sú všetky výnimky a obmedzenia výhradného majetkového práva autora udeľovať súhlas na použitie svojho autorského diela zakotvené výlučne len v autorskom zákone. Úprava tzv. výnimiek a obmedzení (alebo aj tzv. zákonných licencií) vychádza zo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti, ktorá v zmysle recitálu 32 obsahuje „kompletné vymenovanie výnimiek a obmedzení práva rozmnožovania a práva verejného prenosu“ (čl. 5 smernice). V zmysle smernice teda nie je možné zavádzať žiadne ďalšie výnimky a obmedzenia výhradného práva autora udeľovať súhlas na použitie svojho autorského diela, nakoľko výpočet výnimiek je taxatívny. Žiadna z výnimiek uvedených v smernici sa navyše netýka „závažného vplyvu na zdravie, svetové kultúrne a prírodné dedičstvo, životné prostredie vrátane biologickej diverzity a ekologickej stability alebo znečisťovania životného prostredia“. Európska únia pristúpila k harmonizácii v tejto oblasti práve preto, lebo existujúce rozdiely vo výnimkách a obmedzeniach vzťahujúcich sa na niektoré obmedzené činnosti mali priamy negatívny účinok na fungovanie vnútorného trhu s autorskými právami a s nimi súvisiacimi právami (recitál 31). Na základe tejto smernice členské štáty transponovali do svojho právneho poriadku niektoré (alebo všetky) výnimky a obmedzenia stanovené smernicou. Smernica zakotvila v recitáli 44 aj tzv. trojkrokový test, podľa ktorého: „Tieto výnimky a obmedzenia sa nemôžu uplatňovať spôsobom, ktorý poškodzuje oprávnené záujmy nositeľa práv, alebo ktorý je v rozpore s normálnym využívaním jeho diela alebo iného predmetu ochrany.“ Na základe tejto smernice boli do slovenského právneho poriadku (konkr. do autorského zákona) transponované vybrané výnimky (taxatívne upravené v § 24 – 37 autorského zákona) ako aj tzv. trojkrokový test (§ 38 autorského zákona). Vo všetkých týchto prípadoch voľného použitia diela je podstatné, že sa zásadne vzťahuje len na diela, ktoré už boli predtým zverejnené (v zmysle § 13 ods. 1 autorského zákona). To znamená, že sprístupnenie predtým nezverejneného autorského diela už predstavuje zásah nielen do výhradných majetkových práv autora (v zmysle § 18 autorského zákona – rozhodnúť o použití svojho autorského diela), ale aj do výhradných osobnostných práv, konkr. do práva rozhodnúť o zverejnení svojho autorského diela (§ 17 ods. 1 písm. c) autorského zákona). 
Zakotvenie novej zákonnej výnimky nad rámec smernice by bolo v priamom rozpore s európskou legislatívou. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MK SR 	Čl. I 
V § 4 ods. 6 poukazujeme na skutočnosť, že podľa platnej legislatívy upravujúcej pojmy „záznamy“, t. j. zákona č. 618/2003 Z. z. autorský zákon v znení neskorších predpisov, sa používajú pojmy „zvukový záznam, zvukovo - obrazový záznam a audiovizuálne dielo“, z tohto dôvodu navrhujeme pojmy použité v predmetnom ustanovení uviesť v súlade s tým. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MK SR 	Čl. I 
V bode § 5 ods. 1 písm. e) nepovažujeme za vhodné rozšíriť okruh interných právnych predpisov na všetky interné právne predpisy, nakoľko v niektorých prípadoch môže ísť napr. o príkazy alebo rozhodnutia ministra alebo vedúceho služobného úradu, ktorými stanovujú povinnosť vykonať nejakú úlohu konkrétnej osobe, prípadne môže ísť o interný právny predpis upravujúci ochranu kultúrneho dedičstva – niektorých predmetov alebo objektov, alebo obsahujúcich napr. podpisové vzory, výšku súm, o použití ktorých môžu rozhodovať jednotliví vedúci zamestnanci, preto navrhujeme vymedziť, že sa to týka napr. interných právnych predpisov, ktorých vydanie upravuje právny predpis, a zverejnenie ostatných ponechať na úvahe povinnej osoby; taktiež máme za to, že zverejňovanie takto nastaveného obšírneho výpočtu interných právnych predpisov by neprispelo k ich prehľadnosti, ak by sa postupne zverejňovali aj ich novely. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MK SR 	Čl. I 
V § 5a ods. 6 navrhujeme slovo „siedmych“ nahradiť slovom „siedmich“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
V § 5a ods.8 odporúčame na konci písm. c) a v písm. d) pred slovo „prípadne“ vložiť čiarku. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
Odporúčame v § 14 ods. 4 slovo „oznámená“ nahradiť slovom „doručená“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MK SR 	Čl. I 
V § 19 ods. 5 upozorňujeme, že lehota 16 pracovných dní od doručenia rozkladu žiadateľom, je vzhľadom na niektoré špecifické prípady krátka; napr. kým je spis k rozkladu pridelený príslušnému zamestnancovi na preštudovanie môže uplynúť aj 5 pracovných dní, a kým je predložená na oboznámenie sa aj ostatným členom rozkladovej komisie, alebo aj doplnenie podkladov, a vypracovanie a podpísanie rozhodnutia, môže táto lehota uplynúť, pretože v niektorých prípadoch sú spisy na preštudovanie objemné a oblasť úpravy je komplikovaná (oblasť autorského práva, ochrany pamiatkového fondu), v dôsledku čoho by mohla nastať fikcia rozhodnutia napriek tomu, že v danom prípade by malo byť vydané iné rozhodnutie; z tohto dôvodu navrhujeme ponechať buď súčasnú lehotu alebo navrhovanú lehotu 16 pracovných dní neviazať na doručenie rozkladu žiadateľom, ale na doručenie rozkladu povinnou osobou (ktorá podanému rozkladu v plnom rozsahu nevyhovela). 
 	O 	A 	ponechaná súčasná lehota 	
MK SR 	Čl. I 
V novelizačnom bode 36. v uvádzacej vete navrhujeme slová „§ 2a“ nahradiť slovami „§ 24“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
V § 4 odporúčame novo formulovaný odsek 6 zaradiť ako odsek 3 a primerane upraviť číslovanie odsekov. Definícia pojmu „informácia“ by zo systémového hľadiska mala predchádzať definíciám pojmov „zverejnená informácia“ a „sprievodná informácia“. V čl. I, bode 5 pred spojenie „právnych predpisov“ odporúčame vložiť spojenie „všeobecne záväzných“. Týmto sa odlíšia hierarchicky rozdielne pojmy „právne predpisy“ a „interné právne predpisy“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MK SR 	Čl. I 
Upozorňujeme predkladateľa na rozdielne používanie pojmov „v dispozícii“ (návrh zákona o opakovanom použití informácií) a „k dispozícii“ (návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o slobodnom prístupe k informáciám). 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I 
Upozorňujeme predkladateľa na nesúlad navrhovaného § 6 ods. 5 (rozsah zverejňovaných informácií v jazyku národnostných menšín) s § 5a ods. 2 schválenej novely zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. 
Podľa schváleného znenia § 5a ods. 2 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z.: 
Obec podľa § 2 ods. 1 zverejňuje dôležité informácie, uvedené na úradnej tabuli obce, na webovom sídle obce a vo vydávanej periodickej tlači,5) popri štátnom jazyku aj v jazyku menšiny, a to: 
a)informácie o zložení a právomoci orgánov samosprávy obce, 
b)prehľad právnych predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk, podľa ktorých obec koná a rozhoduje alebo ktoré upravujú práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb vo vzťahu k obci, 
c)miesto, čas a spôsob, akým je možné získavať informácie a informácie o tom, kde môžu podať fyzické osoby alebo právnické osoby žiadosť, návrh, podnet, sťažnosť alebo iné podanie, 
d)postup, ktorý musí obec dodržiavať pri vybavovaní všetkých žiadostí, návrhov a iných podaní, vrátane príslušných lehôt, ktoré je potrebné dodržať, 
e)sadzobník správnych poplatkov,6) ktoré obec vyberá za úkony a konania správnych orgánov, a sadzobník úhrad za sprístupňovanie informácií, 
f)informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami a nakladaní s majetkom obce. 

Po publikovaní vyššie uvedenej novely zákona o používaní jazykov národnostných menšín v Zbierke zákonov odporúčame predkladateľovi primerane upraviť aj § 6 ods. 5 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MH SR 	K novelizačnému bodu č. 34 
Podľa ustanovenia § 19 ods. 5 „Ak povinná osoba nevyhovie odvolaniu v plnom rozsahu, predloží ho spolu so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu najneskôr do 15 dní odo dňa, keď jej odvolanie bolo doručené. Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 16 pracovných dní odo dňa doručenia odvolania povinnou osobou. Odvolací orgán rozhodne o rozklade do 16 pracovných dní odo dňa doručenia rozkladu žiadateľom....“. Z citovaného ustanovenia § 19 ods. 5 zákona o slobode informácií navrhujeme vypustiť tretiu vetu, nakoľko vyššie uvedenú lehotu na rozhodnutie druhostupňového orgánu o rozklade považujeme z hľadiska administratívneho zabezpečenia odvolacieho konania za nedostatočnú, a to najmä v prípade, ak prvostupňový orgán predloží rozklad so spisovým materiálom pätnásty deň od jeho doručenia žiadateľom. Alternatívne navrhujeme v tretej vete navrhovaného znenia § 19 ods. 5 nahradiť slovo „žiadateľom“ slovami „povinnou osobou“ alebo nemeniť lehotu určenú podľa doterajšieho znenia § 19 ods. 3 zákona o slobode informácií t.j. „Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 15 dní od doručenia odvolania povinnou osobou...“.  	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MH SR 	K novelizačnému bodu č. 27 
V § 11 ods. 1 písm. i) odporúčame za slová "bezpečnosť informačného systému povinnej osoby" vložiť slová "a bezpečnosť chránených objektov alebo majetku". 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MH SR 	K § 3 ods. 2 
Uvedené ustanovenie žiadame novelizovať v nasledovnom znení : 

(1) Povinná osoba podľa § 2 ods. 3 sprístupní iba informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom obce a o obsahu, plnení a činnostiach vykonávaných na základe zmluvy týkajúcej sa týchto informácií alebo nakladania s takýmto majetkom X). 

(2) Za verejné prostriedky alebo majetok štátu, vyššieho územného celku alebo obce sa pre účely tohto zákona nepovažujú prostriedky alebo majetok vložený povinnou osobou podľa § 2 ods. 1 a 2 do základného imania povinnej osoby podľa § 2 ods. 3, ktorá je obchodnou spoločnosťou. Povinná osoba podľa § 2 ods. 3 ďalej sprístupní informácie o životnom prostredí, 3a) o úlohách alebo odborných službách týkajúcich sa životného prostredia a o obsahu, plnení a činnostiach vykonávaných na základe predmetnej zmluvy týkajúcej sa týchto informácií. 

Poznámka pod čiarou k odkazu X) znie: „napríklad § 21 zákona č. 514/2009 Zb. o doprave na dráhach“. 

Odôvodnenie: 

Rozsah informácií, ktoré je povinná zverejniť povinná osoba podľa § 2 ods. 3 zostáva zachovaný. Vzhľadom na novú povinnosť povinných osôb zverejňovať zmluvy a súvisiace informácie podľa §§ 5a a 5b a dôsledkov vyplývajúcich z porušenia tejto povinnosti podľa § 47a ods. 1 a 4 Občianskeho zákonníka je potrebné precizovať úpravu § 3 ods. 2 zákona tak, aby pre povinné osoby podľa § 2 ods. 3 a tretie osoby bolo jasne a bez akýchkoľvek pochybností stanovené, čo je považované pre účely zákona o slobodnom prístupe k informáciám za verejné prostriedky a/alebo majetok štátu, vyššieho územného celku, obce a ktoré zmluvy a informácie musia byť zverejnené podľa §§ 5a a 5b. Zároveň takáto úprava vylúči navrhovanú diskrimináciu v povinnosti zverejňovať informácie medzi obchodnými spoločnosťami zakázanú právnym poriadkom SR ako aj právom EU. 

 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MH SR 	K novelizačnému bodu č. 7  
Ustanovenie § 5a ods. 1 žiadame novelizovať v nasledovnom znení: 

(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba a ktorá obsahuje informáciu, ktorá sa získala za verejné prostriedky, 7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb, ktoré sú povinnými osobami podľa § 2 ods. 2 na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie. Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú písomné zmluvy v rozsahu § 3 ods. 2., prvej a druhej vety. 

Odôvodnenie: 

V zmysle návrhu by povinnému zverejňovaniu podliehali aj písomné zmluvy obchodných spoločností s akoukoľvek majetkovou účasťou štátu, a to bez ohľadu na to, či sa tieto zmluvy týkajú nakladania s verejnými prostriedkami alebo hospodárenia s majetkom štátu. Ako je uvedené v odôvodnení k bodu 1 (§ 2 ods. 3) navrhovaný rozsah zmlúv, ktoré majú podliehať povinnému zverejňovaniu, bez akejkoľvek nadväznosti na skutočnosť, či obsahujú informácie, ktoré boli získané za verejné prostriedky alebo sa týkajú používania verejných prostriedkov, je neprimeraným a neproporcionálnym zásahom do Ústavou Slovenskej republiky a právom Európskej únie garantovaných práv obchodných spoločností, pričom ide najmä o porušenie práva na podnikanie, právo vlastniť majetok a zákazu diskriminácie. 

Právo na podnikanie v zmysle Ústavy Slovenskej republiky zaručuje obchodným spoločnostiam aj zmluvnú slobodu (napr. nadobudnutie účinnosti zmluvy), ako aj právo na ochranu obchodného tajomstva. Obchodné tajomstvo a možnosť ochrany obchodne citlivých informácií patrí medzi základné predpoklady podnikania v trhovom prostredí a zároveň medzi práva chránené právom na podnikanie. Obchodné tajomstvo je ako iná majetková hodnota súčasťou vlastníckeho práva a požíva ochranu. Návrh predstavuje zásah do vlastníckeho práva určených spoločností a vo svojich dôsledkoch pozbavuje spoločnosti obchodného a bankového tajomstva, ku ktorým majú vlastnícke právo a ich ochrany. 

Ak základným účelom zákona je sprístupňovanie informácií, týkajúce sa nakladania s verejnými prostriedkami, potom stanovenie určitých povinností iba niektorým obchodným spoločnostiam, ako to predpokladá Návrh, je diskriminačné, pretože sa nevzťahuje na všetky obchodné spoločnosti pôsobiace na trhu. Navyše, navrhovaná úprava je tým v rozpore aj s princípom proporcionality a primeranosti pokiaľ ide o dosiahnutie vyššie uvedeného cieľa a verejného záujmu. Rovnováha verejného a súkromného záujmu je dôležitým kritériom na určovanie primeranosti obmedzenia každého základného práva a slobody. Návrh disproporčne narúša rovnováhu medzi verejným záujmom a požiadavkou ochrany základných práv obchodných spoločností. 

Vzhľadom na vyššie uvedené sa navrhuje primeraná úprava ustanovenia § 5a) ods. 1 zákona tak, aby za povinne zverejňované boli považované len tie písomné zmluvy, ktoré obsahujú informácie, ktoré boli získané za verejné prostriedky alebo sa týkajú nakladania s verejnými prostriedkami alebo nakladania s majetkom štátu. Podobne sa navrhuje úprava ustanovenia § 5b) ods. 2. 

 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MH SR 	K novelizačnému bodu 15 
Ustanovenie § 5b ods. 2 žiadame novelizovať v nasledovnom znení: 

(2) Údaje odseku 1 písm. a) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa vyhotovenia objednávky tovarov, služieb a prác; to neplatí, ak objednávka súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá nadobudla účinnosť podľa zákona.7g) Údaje podľa odseku 1 písm. b) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa doručenia faktúry na tovary, služby a práce povinnej osobe, najneskôr však do 30 dní odo dňa jej zaplatenia. Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú údaje podľa odseku 1 len v rozsahu § 3 ods. 2, prvej a druhej vety. 

Odôvodnenie: 

Navrhovaná zmena logicky nadväzuje na nové znenie § 3 ods. 2. Za účelom určitosti povinností podľa § 5a a 5b sú z povinného zverejňovania vylúčené zmluvy podľa § 3 ods. 2, tretej vety. Týmto však nie je dotknutá povinnosť povinnej osoby zverejniť informácie o životnom prostredí, o úlohách alebo odborných službách týkajúcich sa životného prostredia na základe podanej žiadosti. 

 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MH SR 	K novelizačnému bodu č. 24 
Úprava ustanovenia § 10 je podľa nášho názoru pre povinné osoby neprijateľná, pretože povinné osoby nemôžu niesť zodpovednosť za posúdenie, či určitá informácia plní všetkých 5 znakov obchodného tajomstva zadefinovaných v § 17 Obchodného zákonníka. 
Obchodné tajomstvo tvoria všetky skutočnosti obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy súvisiace s podnikom - to vie posúdiť len podnik , ktorého sa to týka a ktoré majú skutočnú alebo aspoň potenciálnu materiálnu alebo nemateriálnu hodnotu - povinné osoby nemajú na to personál, ktorý to dokáže posúdiť, nie sú v príslušných obchodných kruhoch bežne dostupné - povinné osoby zväčša nie sú príslušníkmi týchto kruhov, majú byť podľa vôle podnikateľa utajené - vôľu musí prejaviť podnikateľ a podnikateľ zodpovedajúcim spôsobom ich utajenie zabezpečuje - povinné osoby nemajú nástroje na zistenie, či podnikateľ informáciu zodpovedajúcicm spôsobom utajuje. 

 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MH SR 	K § 7  
Uvedené ustanovenie odporúčame doplniť odsekom 3, ktorý znie: 

(3) Povinnosť sprístupniť zverejnenú informáciu sa nevzťahuje na žiadateľov, ktorí preukázateľne využívajú elektonické komunikačné prostriedky ako elektornickú poštu, internetovú sieť, prevázka webového sídla."(presná odborná formulácia IT pojmov je na odborníkoch) 

Viacerí žiadelia, ktorí plnia tieto podmienky, napriek tomu už priamo v žiadosti vylučujú odkaz na zverejnené informácie a žiadajú priame sprístupnenie infomácie, nie raz aj vytlačené. Takáto požiadavka je kontraproduktívna k povinnostiam na zverejňovanie informácií a vyvoláva ďalšie náklady (na prácu), ktoré nie je možné žiadateľovi spoplatniť. Cieľom prevádzkovania, mimochodom nie najlacnejších verejných portálov, bolo zjednodušiť prístup k informáciám a znížiť administratívnu náročnosť pre povinné osoby (a tým aj nároky na personál). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MH SR 	K § 9 
Uvedené ustanovenie odporúčame doplniť vo väzbe na § 7 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Tento zákon podobne ako zákon o slobode informácií rozlišuje sprístupnenie a zverejnenie informácie. 

Podľa zákona o ochrane osobných údajov možno osobné údaje spracúvať len so súhlasom dotknutej osoby, ak zákon neustanovuje inak. V prípade sprístupňovaných osobných údajov bez súhlasu dotknutej osoby (zo zákona) môže podľa § 7 ods. 14 užívateľ sprístupnené osobné údaje o dotknutej osobe spracúvať len pre vlastnú potrebu výlučne v rámci osobných alebo domácich činností, teda nemá právo ich zverejňovať. 

Ide o to, aby bolo žiadateľom jasné,že je protizákonné, aby žiadateľ, ktorému sme sprístupnili osobné údaje o platových pomeroch vedúcich zamestnancov, aby tieto zverejnil na protáli, ktorý prevádzkuje ako súkromná osoba. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MDVaRR SR 	 
1. K bodu 3 – Odporúčam zaradiť definíciu pojmu „informácia“ do odseku 1 a slová „Informáciou na účely tohto zákona sa rozumie“ nahradiť slovami „Informáciou je“ vzhľadom na úpravu ostatných pojmov vymedzených v § 4. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
2. K bodu 11 - Odporúčam nahradiť štyri kalendárne dni štyrmi pracovnými dňami. Navrhovaná lehota štyroch kalendárnych dní na zverejnenie zmluvy je príliš krátka a povinná osoba ju nebude môcť dodržať v prípade, ak štátne sviatky budú nasledovať bezprostredne po víkende. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MDVaRR SR 	 
3. Odporúčam v § 11 ods. 1 písm. a) prvú vetu upraviť takto: „jej bola odovzdaná inou ako povinnou osobou, ktorá ju odovzdala bez právnej povinnosti, a ktorá na výzvu povinnej osoby písomne oznámila, že so sprístupnením informácie nesúhlasí.“. Navrhovaným znením sa vylúči nesprístupňovanie informácií poskytnutých jedným štátnym orgánom druhému štátnemu orgánu v rámci vzájomnej úradnej komunikácie v tých prípadoch, ak im zákon takúto povinnosť neukladá. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
4. K bodu 12 - V § 5a ods. 7 žiadam prvú vetu nahradiť týmto znením: „Povinná osoba a Úrad vlády Slovenskej republiky vydajú účastníkovi zmluvy na jeho požiadanie písomné potvrdenie o zverejnení zmluvy, a to najneskôr do piatich pracovných dní odo dňa zverejnenia zmluvy.“ Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Navrhujem, aby výslovne bola v zákone uložená povinnosť povinnej osobe a Úradu vlády Slovenskej republiky vydať účastníkovi zmluvy písomné potvrdenie o zverejnení zmluvy, a to najneskôr do piatich pracovných dní odo dňa zverejnenia zmluvy. V súčasnosti totiž trvajú hlavne Úradu vlády Slovenskej republiky aj 2 až 4 týždne, kým zašle písomné potvrdenie o zverejnení zmluvy v Centrálnom registri zmlúv. Zvlášť v prípade zmlúv, ktoré na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžadujú vklad od katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu, to predstavuje značné oneskorenie a okamih nadobudnutia vecno-právnych účinkov zmluvy sa výrazne predlžuje. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MDVaRR SR 	 
5. K bodu 14 – V § 5a ods. 9 žiadam slová „to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu alebo sídlo, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa“ nahradiť slovami „to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu titul, meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu, sídlo alebo miesto podnikania, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa, a o označení nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa),ak ide o zmluvu, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad od katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu.7fb)“. Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Navrhujem rozšíriť rozsah osobných údajov účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby, ktoré povinná osoba alebo účastník zmluvy podávajúci návrh na zverejnenie zmluvy nebudú musieť pred zverejnením anonymizovať, aj o titul, miesto podnikania, ako aj označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu, t.j. § 42 ods. 2 písm. c) zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. Sprístupnenie údaja o titule a mieste podnikania je spresnením navrhovaného znenia. Nakoľko v praxi vznikajú ťažkosti a výkladové problémy, ktoré údaje z povinne zverejňovaných zmlúv, zvlášť pri zmluvách týkajúcich sa nehnuteľností, sa majú zverejňovať a ktoré nie, a to v nadväznosti na § 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o osobných údajoch v znení neskorších predpisov, navrhujeme, aby medzi údajmi, ktoré sa nebudú anonymizovať, bolo explicitne uvedené aj označenie nehnuteľnosti podľa osobitného predpisu. 
 	Z 	ČA 	Pokiaľ ide o označenie nehnuteľnosti táto pripomienka je akceptovaná. Pokiaľ ide o sídlo alebo miesto podnikania, identifikačné číslo je to zbytočné, keďže na podnikateľov sa nezvťahuje ochrana osobných údajov. Inak upravené na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MDVaRR SR 	 
6. V § 5a žiadam odsek 3 doplniť o nové písmeno, ktoré znie: „h) zmluva týkajúca sa nehnuteľnosti, ktorej výška plnenia nepresahuje sumu 1000 eur.“. Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V procese majetkovoprávneho vysporiadania nehnuteľností sa v súvislosti s prípravou výstavby diaľnic a rýchlostných ciest uzatvára veľký počet zmlúv (kúpne zmluvy, nájomné zmluvy, zmluvy o zriadení vecného bremena, zmluvy o budúcich zmluvách). Za minulý rok to bolo cca 27.000 zmlúv. V mnohých prípadoch ide o zmluvy, kde výška plnenia je v desiatkach, či jednotkách eur, dokonca i pod jedno euro. 
Časová náročnosť jednotlivých úkonov spojených so zverejnením 1 zmluvy predstavuje cca 30-40 min., čo sú nezanedbateľné náklady hradené z verejných zdrojov (scanovanie, vymazanie osobných údajov v formáte word, vymazanie osobných údajov vo formáte tiff, transformovanie obidvoch súborov word a tiff do súboru PDF, zverejnenie na portáli Centrálneho registra zmlúv, pridelenie písomného potvrdenia o zverejnení zmluvy z Centrálneho registra zmlúv zamestnancovi a pripojenie k návrhu na vklad príslušnej zmluvy do katastra). Zverejňovanie tisícok zmlúv si tak vyžaduje dodatočné personálne náklady – povinnému zverejňovaniu zmlúv sa na ministerstve a Národnej diaľničnej spoločnosti, a.s., venujú spolu traja zamestnanci nepretržite počas celej pracovnej doby. Náklady s tým spojené teda predstavujú tri platy a odvody za troch zamestnancov, ďalej náklady na technické prostriedky a ďalšiu réžiu. 
Zmluvy uzatvárané v procese majetkovoprávneho vysporiadania nehnuteľností majú špecifický charakter, keďže nehnuteľnosti, ktoré sú predmetom vysporiadania sú vopred vymedzené a dané územným rozhodnutím. Účastníkom zmluvy je totiž vlastník výstavbou dotknutého pozemku alebo stavby, ktorý závisí od projektovej dokumentácie určeného záberu stavby, a je teda účastníkom zmluvného vzťahu často i nedobrovoľne. Zároveň výška náhrady sa odvíja od znaleckým posudkom stanovenej ceny na základe príslušnej vyhlášky. Mám za to, že spoločenské prínosy zo zverejňovania takto vznikajúcich zmlúv sú výrazne menšie ako v prípade zmlúv o dodávkach tovarov a služieb, kde verejný obstarávateľ, resp. povinná osoba, mala možnosť výberu dodávateľa. Povinné zverejňovanie všetkých zmlúv týkajúcich sa nehnuteľností je teda vysoko neefektívne a nerentabilné. 
Z uvedeného dôvodu navrhujem určenie finančného limitu plnenia zmluvy, pod ktorý by sa zmluvy týkajúce sa nehnuteľností nezverejňovali a naopak, zverejňovali by sa len tie z nich, pri ktorých by malo ich zverejňovanie svoje opodstatnenie a spĺňalo kritéria efektivity a rozumného využívania verejných zdrojov a zároveň zabezpečenia účinnej kontroly zo strany verejnosti. 
Podľa počtu a hodnoty zmlúv uzatvorených v prvých mesiacoch 2011 možno odhadovať, že v prípade povinného zverejňovania majetkovoprávnych zmlúv až od hodnoty 1000 eur by sa časová i finančná náročnosť zverejňovania znížila o cca tri štvrtiny. V prípade stanovenia hranice už na úrovni 100 eur by bola úspora len polovičná. 
Pri povinnom zverejňovaní zmlúv je tiež nevyhnutné zohľadniť i časové hľadisko. Vzhľadom na vysoký počet zmlúv uzatváraných v procese majetkovoprávneho vysporiadania nehnuteľností, aj proces ich zverejnenia trvá istý čas, napriek tomu, že sa zverejňovaniu venujú nepretržite niekoľkí ľudia. Zmluvy, ktoré sa povinne zverejňujú, sú zasielané Úradu vlády Slovenskej republiky na zverejnenie v Centrálnom registri zmlúv často až po uplynutí dvoch mesiacov. Povinná osoba má tak iba minimálnu časovú rezervu na dodržanie zákonného limitu troch mesiacov na zverejnenie zmluvy. 
Stanovením povinnosti zverejňovať zmluvy sa značne posúva i účinnosť zmluvy. Osobitne sa to týka zmlúv, ktoré na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžadujú vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu. Povinná osoba musí v tomto prípade čakať na zaslanie písomného potvrdenia o zverejnení zmluvy od Úradu vlády Slovenskej republiky, čo trvá cca 2 až 4 týždne. Úrad vlády Slovenskej republiky totiž nemá zákonom ustanovenú lehotu na vydanie písomného potvrdenia o zverejnení zmluvy povinnej osobe. Tieto zmluvy sa preto stávajú účinnými až cca 3 až 4 mesiace odo dňa ich uzatvorenia, čo v procese prípravy výstavby diaľnic a rýchlostných ciest predstavuje značné oneskorenie. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MDVaRR SR 	 
7. K bodu 14 - K § 5a odporúčam upraviť povinnosť zverejňovania zmluvy v Centrálnom registri zmlúv tak, aby nedochádzalo k zdvojenému zverejňovaniu tej istej zmluvy, ak obe zmluvne strany (účastníci zmluvy) sú podľa zákona povinnými osobami. Zadávanie tej istej zmluvy v tom istom registri povinnými osobami, ktoré sú zmluvnými stranami, spôsobuje neprehľadnosť pri vyhľadávaní jednotlivých zmlúv, a taktiež kladie zbytočne vysoké administratívne, technické a personálne požiadavky na jednotlivé povinné osoby. Nakoľko sa v Centrálnom registri budú nachádzať tie isté zmluvy „dvojmo“ príp. aj viac v prípade viacstranných zmlúv medzi jednotlivými povinnými osobami, môže nastať stav, že napr. z počtu 1000 zmlúv ich bude 500 úplne rovnakých, čo bude zbytočne zahlcovať a spomaľovať prácu s registrom a bude to pôsobiť zavádzajúco. 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
MDVaRR SR 	 
8. K bodu 27 – V § 11 ods. 1 v novom písmene j) žiadam doplniť za slová „havarijné plány“ slová „krízové plány hospodárskej mobilizácie“. Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Krízový plán spracúva štátny orgán, ako subjekt hospodárskej mobilizácie, podľa § 7 zákona č. 414/2002 Z. z. o hospodárskej mobilizácii. V krízovom pláne sú uvedené rôznorodé informácie získané od organizácií (určených ako subjekty hospodárskej mobilizácie), ktoré sú pospájané aj s osobnými údajmi zamestnancov organizácie a sú potrebné pre činnosť orgánov krízového riadenia pre prípad vzniku krízovej situácie a jej riešenia. Tieto informácie teda nie sú určené širokej verejnosti, ale výslovne na účely uvedené v predmetnom zákone. Navyše sú to údaje vyžadované veľmi často od súkromných spoločností, ktoré sú podľa uvedeného zákona určené ako subjekty hospodárskej mobilizácie a sú povinné tieto údaje poskytnúť štátnemu orgánu na daný účel. Štátny orgán by teda mal tieto informácie chrániť, aby nemohlo prísť k ich zneužitiu (ide o rovnaké použitie týchto informácií ako u „havarijných plánov“ a „evakuačných plánov“, ktoré sú už v návrhu predkladateľa uvedené.). 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MDVaRR SR 	 
9. K bodu 27 – V § 11 ods. 1 v novom písmene i) odporúčam doplniť za slová „bezpečnostnú politiku“ slová „alebo informačné toky podľa osobitného predpisu. 24d) Následne odporúčam doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 24d), ktorá znie: „24d) Zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
10. K bodu 31 – Odporúčam slová„Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.“ nahradiť slovami „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii, ak takéto usporiadanie informačný systém priamo umožňuje bez využitia ďalšieho počítačového programu, alebo bez potreby vynaloženie ďalšej administratívnej činnosti.“ Navrhujem vyššie uvedené presnejšie zadefinovať z dôvodu, aby uvedená skutočnosť nespôsobila neprimerané zvýšenie administratívnej záťaže u povinných osôb. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
11. K bodu 34 – V § 19 ods. 1 odporúčam vypustiť slová „alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti podľa § 17“. Uvedený text je zbytočný z dôvodu, že odvolanie je možné podať až po doručení rozhodnutia. To sa vzťahuje aj na tzv. fiktívne rozhodnutia, kde platí fikcia doručenia. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
12. K bodu 34 - V § 19 odporúčam odsek 5 upraviť takto: „(5) Ak povinná osoba nevyhovie odvolaniu v plnom rozsahu, predloží ho spolu so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu najneskôr do 15 dní odo dňa, keď mu odvolanie bolo doručené, a zároveň upovedomí žiadateľa, kedy bolo odvolanie doručené odvolaciemu orgánu. Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 16 pracovných dní odo dňa doručenia odvolania povinnou osobou. Odvolací orgán rozhodne o rozklade do 16 pracovných dní odo dňa doručenia rozkladu povinnej osobe. Ak odvolací orgán v lehote podľa odseku 6 nerozhodne, predpokladá sa, že vydal rozhodnutie, ktorým odvolanie zamietol a napadnuté rozhodnutie potvrdil; za deň doručenia tohto rozhodnutia sa považuje druhý deň po uplynutí lehoty na vydanie rozhodnutia.“. Prípadne odporúčam rozdeliť celé ustanovenie odseku 5 do minimálne dvoch samostatných odsekov z dôvodu lepšej prehľadnosti celého ustanovenia. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
13. K bodu 34 – V § 19 ods. 5 a 6 odporúčam terminologicky zosúladiť používanie pojmov „v plnom rozsahu“ a „v celom rozsahu“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
14. K bodu 34 – V § 19 ods. 7 odporúčam upraviť odkaz na Občiansky súdny poriadok v súlade s bodom 47 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MDVaRR SR 	 
15. K bodu 36 – V úvodnej vete odporúčam slová „§ 2a“ nahradiť slovami „§ 24“ a v nadpise pod § 24 slovo „ustanovenia“ nahradiť slovom „ustanovenie“. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Nad rámec návrhu 
V § 9 ods. 3 odporúčame slová „predstaveným v štátnej službe“ nahradiť slovami „vedúcim štátnym zamestnancom“ a text poznámky pod čiarou k odkazu 16c odporúčame nahradiť týmto textom: „§ 6 ods. 3 až 6 a § 11 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MPRV SR 	K bodu 36 
Úvodné slová odporúčame nahradiť slovami "Za § 23 sa vkladá § 23a...". 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 4 
§ 5 ods. 1 písm. e) ustanovuje, že povinná osoba má zverejňovať "výkladové stanoviská". 
Nie je jasné, čo sa týmto pojmom myslí. Ak má ísť o výklad právnych predpisov, tento môžu podávať jedine súdy, nie napr. ústredné orgány štátnej správy. 
Upozorňujeme, že orgány verejnej správy bežne podávajú stanoviská na žiadosť občanov o "výklad právnych predpisov". Považujeme za nevhodné, aby sa takéto stanoviská zverejňovali, keďže ide o osobnú komuinkáciu občana s orgánom verejnej správy, ktorá obsahuje často osobné údaje a iné informácie osobnej a súkromnej povahy, ktorých zverejnenie by bolo zásahom do súkromia žiadateľa. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MPRV SR 	K všeobecnej časti dôvodovej správy 
V piatom odseku na str. 1 odporúčame slová „otázky súvisiacich“ nahradiť slovami „otázky súvisiace“ a slová "zrušenie nariadenie“ nahradiť slovami „zrušene nariadenia“. 
V prvom odseku na str. 2 odporúčame vypustiť v druhom riadku slová „a zákonmi“ za slovom „viazaná“. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Ku komuniké 
Odporúčame slovo „návrhu“ nahradiť slovom „návrh“. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 4 
V § 5 ods. 1 písm. e) žiadam vypustiť slová „znenia interných právnych predpisov“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Ústredné orgány štátnej správy ako aj vyššie územné celky v súvislosti s poskytovaním finančných prostriedkov z fondov Európskej únie vypracúvajú rozsiahle interné predpisy organizačného charakteru, ktoré podrobne popisujú procesy poskytovania pomoci až na úroveň jednotlivých pracovných pozícií. Tieto interné akty, nazývané interné manuály, sú vypracované v rozsahu cca 500 -1000 strán a obsahujú vzory kontrolných listov, podpisových príloh a ďalšie dokumenty používané zamestnancami pri implementácii pomoci. Uvedené interné predpisy sú často menené a dopĺňané s ohľadom na úpravu súvisiacej legislatívy ako aj na potrebu zabezpečenia efektívnejšej implementácie pomoci. 
Zavedením povinnosti zverejňovať interné predpisy sa významne zvýši administratívna záťaž a možno očakávať aj technické problémy so zabezpečením zverejnenia na webovom sídle. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MPRV SR 	K bodu 11 
Žiadam vypustiť bod 11, ktorým sa v § 5a ods. 6 skracuje lehota zo siedmych na štyri dni. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Požadujem ponechať lehotu 7 dní, nakoľko vzhľadom na zložitosť procedúry uzatvárania zmluvy o poskytnutí NFP a veľké množstvo uzatváraných zmlúv je 4-dňová lehota na zverejnenie nepostačujúca. Ako dôsledok možno očakávať, že väčšina týchto zmlúv bude zverejnená viacerými spôsobmi, čo spôsobí vyššiu administratívnu záťaž pre orgány verejnej moci implementujúce pomoc a podporu z fondov EÚ. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 14 
Navrhujem vypustiť slová „adresa pobytu alebo sídlo“. 

Odôvodnenie: 
Údaje v rozsahu meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno a identifikačné číslo považujem za dostatočné osobné údaje účastníka, ktoré sa môžu zverejniť. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 15 
V odseku 2 druhej vete navrhujem vypustiť slová „do desiatich pracovných dní odo dňa doručenia faktúry na tovary, služby a práce povinnej osobe“ a slovo "však" a na konci pripojiť slovo "faktúry". 

Odôvodnenie: 
Považujem za nadbytočné zavádzať alternatívu dvoch desaťdňových lehôt zverejnenia faktúr. Za postačujúce považuje ustanoviť len najdlhšie trvanie lehoty. 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava je precíznejšia.  	
MPRV SR 	K bodu 16 
Odporúčam zvážiť ponechanie § 5b ods. 3 zákona v platnosti, a teda aj nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 118/2011 Z.z., ktoré ustanovuje, že objednávky a faktúry v sume do 3000 eur sa nezverejňujú. 	O 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok.  	
MPRV SR 	Nad rámec návrhu 
Navrhujem doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 24b o slová „Zákon č. 528/2008 Z.z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskych spoločenstiev v znení neskorších predpisov.". 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu zabezpečenia právnej istoty vo vzťahu k žiadateľom a prijímateľom pomoci považujeme za potrebné výslovne doplniť poznámku k odkazu 24b o zákon č. 528/2008 Z.z., podľa ktorého sa vykonáva kontrola prostriedkov poskytovaných z fondov Európskej únie. 
 	O 	A 	Z návrhu nie je zrejmé, kde chcel navrhovateľ pripomienky predmetný odkaz umiestniť.  	
MPRV SR 	Všeobecne 
Návrh zákona navrhujeme upraviť tak, aby v prípade, keď sú zmluvy uzatvárané medzi povinnými osobami, ktoré majú povinnosť zverejňovať zmluvy v Centrálnom registri zmlúv, postačovalo zverejnenie zmluvy len jednou z povinných osôb; v opačnom prípade vzniká duplicitné zverejňovanie zmlúv v jednom registri. 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena 	
MPRV SR 	Všeobecne 
Odporúčame zvážiť možnosť vytvorenia jedného centrálneho registra, v ktorom by sa uverejňovali zmluvy uzatvárané všetkými povinnými osobami. 

Odôvodnenie: 
Takéto riešenie by z predstavovalo efektívnejší prístup ku všetkým zmluvám uzatváraným vo verejnom sektore. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena 	
MO SR 	K čl. I bodu 14 (§ 5a ods. 9) 
Odporúčame upraviť zverejňovanie zmluvy v prípade, ak účastníkmi povinne zverejňovanej zmluvy sú viaceré povinné osoby tak, aby sa v tomto prípade povinnosť považovala za splnenú, ak ktorákoľvek z povinných osôb zabezpečí prvé zverejnenie zmluvy v Centrálnom registri zmlúv. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I nad rámec novely 
Do § 5a ods. 3 odporúčame doplniť nové ustanovenie, podľa ktorého nebude povinne zverejňovanou zmluvou ani zmluva týkajúca sa prevozu vojenských zbraní a munície. 
Odôvodnenie: 
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky a akciové spoločnosti v jeho zakladateľskej pôsobnosti uzatvárajú zmluvy, predmetom ktorých je prevoz vojenských zbraní a munície. Tieto zmluvy podľa zákona o slobode informácií podliehajú zverejneniu. Informácie o tom, kedy a kde majú byť zbrane a munícia prevážané, sú citlivými informáciami, preto odporúčame tieto zmluvy nezverejňovať. 
 	O 	A 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
MO SR 	K čl. I nad rámec novely 
Odporúčame § 9 ods. 3 zosúladiť s terminológiou ustanovenou v zákone č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súčasne aktualizovať aj poznámky pod čiarou k odkazom 16d a 16c. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MO SR 	K čl. I bodu 24 (§ 10 ods. 1) 
V novelizačnom bode odporúčame nad slovo „tajomstvo“ umiestniť odkaz 17. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MO SR 	K čl. I bodu 27 (§ 11 ods. 1) 
V § 11 ods. 1 žiadame doplniť nové písmeno k), ktoré znie: 
„k) sa týka činnosti alebo súvisí s činnosťou Vojenského spravodajstva.“. 
Odôvodnenie: 
Novela zákona mení § 5 ods.1 písm. e) takým spôsobom, že v prípade prijatia navrhovanej právnej úpravy by žiadateľ mohol žiadať povinnú osobu – Ministerstvo obrany SR o zverejnenie interných normatívnych aktov upravujúcich činnosť organizačných zložiek Vojenského spravodajstva. Navrhovaná rozšírená úprava sprístupňovania informácií na interné normatívne akty resp. znenia výkladových stanovísk Vojenského spravodajstva je podľa nášho názoru v rozpore s poslaním a postavením spravodajských služieb konštituovaných v právnom poriadku Slovenskej republiky. Poskytovaním informácií o interných predpisoch v pôsobnosti Vojenského spravodajstva by došlo k odkrytiu postupov a procesov v získavaní informácií využívaných pri plnení úloh Vojenského spravodajstva. Tým by došlo k zmareniu a sťaženiu úloh, pre ktoré sú spravodajské služby konštituované, t.j. najmä na plnenie úloh vo veciach ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu, ochrany hospodárskych záujmov a pod. 
Vojenské spravodajstvo je podľa § 1 ods. 1 zákona NR SR č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve špeciálna služba, ktorá plní úlohy spravodajského zabezpečenia obrany Slovenskej republiky v pôsobnosti Ministerstva obrany SR. Vojenské spravodajstvo pri svojej činnosti postupuje v súlade so zákonom č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností, preto s poukazom na § 8 zákona o slobodnom prístupe k informáciám nemusí utajované informácie sprístupňovať. V pôsobnosti Vojenského spravodajstva sú aj informácie neutajovaného charakteru, ktoré sú však svojou povahou informáciami citlivými, ktorých prípadné zverejnenie môže pôsobiť kontraproduktívne vzhľadom na činnosť Vojenského spravodajstva. Z dôvodu, že v súčasnej právnej úprave zákona o slobodnom prístupe k informáciám nie je prístup k takýmto informáciám Vojenského spravodajstva dostatočne chránený, je dôvodná obava, že sprístupnením takýchto informácií by mohla byť spôsobená ujma príslušníkom Vojenského spravodajstva resp. tretím osobám. Obmedzenie prístupu k informáciám predpokladá aj Ústava SR v čl. 26 ods. 4. Z dikcie citovaného článku Ústavy SR vyplýva, že v záujme ochrany verejného poriadku a bezpečnosti štátu možno obmedziť právo na vyhľadávanie a šírenie informácií. 
Vzhľadom na skutočnosť, že postupnými zmenami zákona o slobodnom prístupe k informáciám sa neustále rozširuje okruh poskytovaných informácií, bez obmedzenia na spravodajské služby, je potrebné, aby zo strany štátu došlo k právnej úprave, ktorá obmedzí poskytovanie informácii spravodajskými službami. Táto požiadavka je v súvislosti s navrhovaným rozšírením poskytovania informácií na oblasť interných normatívnych aktov a výkladových stanovísk aktuálna vzhľadom na neustále narastajúce hrozby v podobe extrémizmu, rasizmu, xenofóbie a terorizmu. 
Požadované doplnenie § 11 ods. 1 zákona o slobodnom prístupe k informáciám podľa nášho názoru neodporuje právnemu poriadku Slovenskej republiky a nie je v rozpore s komunitárnym právom Európskej únie. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MO SR 	K čl. I bodu 29 (§14 ods. 3) 
Dávame na zváženie oznámiť žiadateľovi dôsledok nedoplnenia žiadosti o sprístupnenie informácií (odloženie žiadosti) vo výzve, ktorou povinná osoba vyzýva žiadateľa o doplnenie neúplnej žiadosti. Dôvodom tohto návrhu je zníženie administratívnych činností povinných osôb. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MO SR 	K čl. I bodu 31 (§16 ods. 1) 
Novelizačný bod odporúčame upraviť takto: 
„V § 16 ods. 1 sa v druhej vete za slovo „informácie“ vkladá bodkočiarka a pripájajú sa tieto slová: „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu technicky vykonateľným spôsobom vyžadujúcim v porovnaní s inými spôsobmi najnižšie náklady za sprístupnenie informácií“. 
Pripájanú vetu „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícií.“ odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Kritériá určené žiadateľom môžu byť špecifické a komplikované. Usporiadanie informácií z informačného systému na základe týchto kritérií možno považovať za vytváranie novej informácie, nakoľko transformácia týchto kritérií na podmienky informačného systému (definovanie rozsahu dát, výberových podmienok a pod.) môže byť časovo náročná. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MO SR 	K čl. I bodu 35 (§ 22d) 
Odporúčame slová „po 1. januári 2012“ nahradiť slovami „po 31. decembri 2011“. Súčasne odporúčame názov ustanovenia uviesť v jednotnom čísle. 	O 	A 	Znenie preformulované. 	
MO SR 	K čl. I bodu 36 (§ 23a) 
Vkladaný nový paragraf odporúčame označiť ako „§ 23a“. 	O 	ČA 	Ustanovenie prečíslované. 	
MO SR 	K čl. II bodu 1 (§ 30 ods. 5) 
V § 30 ods. 5 písm. f) odporúčame nad slovo „potvrdenie“ umiestniť odkaz „9c“. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 9c odporúčame uviesť § 5a ods. 7 a 8 zákona č. 211/2000 Z. z. v znení zákona č. .../2011 Z. z. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

MZV SR 	K čl. I bod 13. 
V poznámke pod čiarou odporúčame slovo „poznámka“ zmeniť na „poznámky“. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 14. 
Slová „na nahrádza čiarkou“ odporúčame zmeniť na „sa nahrádza bodkočiarkou“. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 15.  

V ods. 1 písm. a) bod 4. odporúčame slovo „hodnota“ zmeniť na „hodnotu“. V ods. 2 v prvej vete odporúčame za slovo „údaje“ vložiť slovo „podľa“ a slovo „objednávke“ zmeniť na "objednávky". 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 29. 
Navrhované ustanovenie odporúčame vypustiť a znenie druhej a tretej vety odporúčame preformulovať takto: „Poučí žiadateľa aj o tom, ako treba doplnenie urobiť a upozorní ho, že ak napriek tejto výzve žiadosť nedoplní a informáciu nebude možné pre tento nedostatok sprístupniť, povinná osoba žiadosť odloží.“. 
Odôvodnenie: Predkladateľom navrhovanú úpravu považujeme za nadbytočnú a odporúčame znenie, ktoré je podľa nášho názoru menej časovo a finančné náročné. Pre aplikačnú prax považujeme za jednoduchšie upozorniť žiadateľa už vo výzve, ktorý si je potom vedomý, že ak žiadosť nedoplní, bude táto povinnou osobou odložená. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MZV SR 	K čl. I bod 31. 
V § 16 odporúčame vypustiť navrhované ustanovenie poslednej vety: „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.“. 
Odôvodnenie: Sme toho názoru, že sprístupňovanie informácií takýmto spôsobom by si zo strany povinnej osoby vyžadovalo ich časovo náročné vytváranie a usporadúvanie, s požiadavkami na pracovné sily. Tento postup považujeme za rozdielny s pôvodnou filozofiou zákona, ktorá vytváranie a spracovávanie prehľadov alebo osobitných tabuliek informácií podľa kritérií žiadateľa, teda ich spracovanie do inej formy, ako je tá, v ktorej sa nachádzajú alebo poskytovanie kompletných podkladov, ktoré nemá k dispozícii oprávnenej osobe, nepredpokladala. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MZV SR 	K § 21 
Odporúčame doplniť ustanovenie odseku 1, ktoré sa týka výnimky na úhradu nákladov tak, aby informácia bola v tomto prípade sprístupnená až po úhrade nákladov alebo úhrade zálohy za sprístupnenie informácie. 
Odôvodnenie: V aplikačnej praxi sa vyskytujú prípady, ak osoby napr. z výkonu trestu odňatia slobody žiadajú sprístupnenie veľkého množstva informácií od ústredných orgánov štátnej správy, ktorých sprístupnenie prináša aj finančné náklady, ktoré uvedené osoby odmietajú hradiť s tým, že vo výkone trestu odňatia slobody nedisponujú finančnými prostriedkami, pričom elektronické sprístupnenie je v takomto prípade vylúčené lebo nemajú buď e-mailovú adresu alebo nemajú prístup na internet. Obdobnú úpravu má napr. Česká republika v zákone č. 106/1999 Sb. o svobodném přístupu k informacím. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MZV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
V bode 3 doložky odporúčame doplniť údaj o úprave problematiky v primárnom práve Európskej únie. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa predkladateľa je problematika upravená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora, nie je možné súhlasiť s tvrdením, že nie je upravená v primárnom práve Európskej únie, pretože smernica ako akt sekundárneho práva má svoj základ v práve primárnom a je od neho odvodená. Z uvedeného dôvodu odporúčame chýbajúci údaj doplniť a uviesť príslušný článok Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom je problematika upravená. 
V bode 4 v písm. b) odporúčame doplniť zmienku o konaní, ktoré Európska komisia proti Slovenskej republike začala. Slovenskej republike bolo adresované formálne oznámenie ohľadne porušenia č. 2010/2138, a to práve z dôvodu nesprávnej transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora. 

 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MZV SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Odporúčame do doložky doplniť relevantné údaje, resp. ak predbežné pripomienkové konanie nebolo realizované, odporúčame túto skutočnosť, aj s uvedením dôvodu, uviesť v predkladacej správe. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 4. 
Znenie § 5 ods. 1 písm. e) navrhujeme preformulovať takto: 
„e) prehľad právnych predpisov, znenia interných predpisov všeobecného charakteru a znenia výkladových stanovísk, podľa ktorých povinná osoba koná a rozhoduje alebo ktoré upravujú práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb vo vzťahu k povinnej osobe,“. 
Odôvodnenie: Pre aplikačnú prax považujeme za potrebné, aby bolo jednoznačným spôsobom upravené, že povinná osoba bude zverejňovať znenia len interných právnych predpisov všeobecného charakteru. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MPSVR SR 	 
K bodu 4 (§ 5 ods. 1 písm. e) 
Slová „znenia výkladových stanovísk“ odporúčame nahradiť iným slovným spojením lebo evokujú dojem, že správne orgány sú oprávnené vydávať výklad všeobecne záväzných právnych predpisov, ktorý však do ich pôsobnosti nepatrí. 

K bodu 8 ( § 5a ods. 2) 
Z navrhovaného znenia poslednej vety § 5a ods. 2 nie je zrejmé, čo sa rozumie „ťažko prekonateľnou prekážkou“. Aplikácia tohto ustanovenia v praxi a preukazovanie „ťažko prekonateľnej prekážky“ môže byť problematické. 

K bodu 14 (§ 5a ods. 9) 
Z dôvodu právnej istoty odporúčame v súvislosti s doplnením textu („s viacerými účastníkmi“) zmeniť pojem „prvé zverejnenie“ na znenie, ktoré jednoznačnejšie označuje povinnú osobu (navrhujeme, aby povinnosť zverejniť zmluvu mal - poskytovateľ finančných prostriedkov). 

Zároveň časť vety v § 5a ods. 9 nachádzajúca sa za bodkočiarkou, ktorá ustanovuje povinnosť zmluvných strán nesprístupniť informáciu, ktorá sa podľa zákona č. 211/2000 Z. z. 

2 

nesprístupňuje bola doplnená o výnimku z tejto povinnosti, ktorá ustanovuje nasledovné: „to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu alebo sídlo, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa.“ Sme toho názoru, že predmetné ustanovenie je zavádzajúce. Nie je jasné, či sa v prvej jeho časti vytvára výnimka v osobitnom zákone (zákon č. 211/2000 Z. z.) z povinnosti mať súhlas fyzickej osoby pri spracúvaní jej osobných údajov podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. (čím by sa dosiahol stav, že v prípade, že povinná osoba uzatvorí zmluvu s fyzickou osobou, nemusí na zverejnenej zmluve anonymizovať jej meno, priezvisko a adresu pobytu). Zároveň však predmetná časť novelizačnej vety týkajúca sa mena, priezviska, názvu, obchodného mena, sídla a identifikačného čísla – ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa je podľa nášho právneho názoru nadbytočná, nakoľko v takých prípadoch ide o osobu zapísanú vo verejne prístupnom registri a zákon č. 211/2000 Z. z. neukladá povinnosť také informácie nesprístupniť, ale naopak, tieto údaje sa zverejňujú. 

K bodu 15 (§ 5b ods. 1 a 2) 
Toto ustanovenie ustanovuje 2 rôzne lehoty na zverejnenie údajov o faktúre. Z uvedených lehôt vyplýva, že v prípade, že povinná osoba zverejní údaje o faktúre do 10 pracovných dní odo dňa jej doručenia, nemá ako uviesť na svojom webovom sídle informáciu o faktúre pod písmenom b), bod. 4 – dátum a spôsob zaplatenia faktúry – pretože je pravdepodobné, že v tom období ešte faktúra nemusí byť uhradená. Tak je táto 10 – dňová lehota od doručenia faktúry bezpredmetná a postačovala by podľa nášho názoru len lehota – „najneskôr do 30 dní odo dňa jej zaplatenia“. 
V odseku 2 slovo „objednávke“ nahradiť slovom „objednávky“. 

K bodu 16 (§ 5b ods. 3) 
V § 5b sa vypúšťa odsek 3, ktorý upravoval možnosť vlády Slovenskej republiky „nariadením ustanoviť objednávky tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, a to podľa ich hodnoty“. Vypustením tohto ustanovenia a navrhovaným novelizačným znením § 5b ods. 1 a 2 došlo k situácii, že nebude potrebné zverejňovať celé faktúry a objednávky podliehajúce zverejneniu, ale len údaje o nich. Otázne je, či bolo zámerom predkladateľa ponechať povinnosť zverejňovať údaje o objednávkach a faktúrach, ktoré sú veľmi nízkej hodnoty a či uvedená situácia nebude aj naďalej spôsobovať nadmerné zaťaženie povinného subjektu. 
K bodu 29 (§ 14 ods. 3) 
V § 14 ods. 3 sa navrhuje pripojiť na koniec ustanovenia slová „a oznámi to žiadateľovi“. Podľa nášho právneho názoru toto doplnenie je nadbytočné, vzhľadom na to, že povinná osoba je povinná vyzvať žiadateľa na doplnenie žiadosti a zároveň ho poučiť akým spôsobom má doplnenie vykonať. Doplnenie tohto ustanovenia o vyššie uvedené slovné spojenie prináša, podľa nášho právneho názoru, nadmerné administratívne zaťaženie povinnej osoby, kedy napriek tomu, že žiadateľ bol vyzvaný na doplnenie žiadosti a túto povinnosť si nesplnil v určenej lehote, musí povinná osoba ešte navyše oznámiť žiadateľovi odloženie žiadosti. 
K bodu 31 (§ 16 ods. 1) 
Podľa nášho názoru tento novelizačný bod bude častým predmetom súdnych sporov. Nie je zrejmé, kto bude tou autoritou, ktorá bude oprávnená konštatovať, či „takéto usporiadanie informačný systém umožňuje“ . Naviac práve tento novelizačný bod bude zneužívaný na iné 

3 
účely než je záujem o konkrétnu informáciu (zahltenie povinných subjektov modifikáciou požiadaviek k tej istej alebo obdobnej informácii tým istým žiadateľom). 

K bodu 34 (§ 19) 
V odseku 1 slová „v lehote 15 dní“ nahradiť slovami „v lehote do 15 dní“. 

V odseku 2 nie je jednoznačné, koho má na mysli predkladateľ pod pojmom „nadriadený povinnej osoby“. 
Rovnako nie je vhodné pre označenie ministra použiť pojem „vedúci ústredného orgánu štátnej správy“; odporúčame vložiť aspoň odkaz v poznámke pod čiarou na konkrétne ustanovenie zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy. 

V odseku 5 je ustanovená lehota na rozhodnutie (16 dní) pre ústredný orgán štátnej správy nedostatočná. O rozklade spravidla rozhoduje minister na základe poradného orgánu rozkladovej komisie, ktorá nie je zložená len zo zamestnancov ministerstva, ale aj z externých členov (napr. z iného ministerstva, z vysokej školy a pod.). 

K bodu 35 (§ 22 d) 
Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, ktorých faktúr sa predmetné ustanovenie týka. Ustanovenie uvádza nasledovné: „ ... a na faktúru doručenú alebo zaplatenú po 1. januári 2012.“ - chýba tu istota na strane povinnej osoby, keďže na jednej strane sa hovorí o faktúrach doručených po 1.1.2012 a na druhej strane je možnosť voľby týkajúca sa faktúr zaplatených po 1.1.2012. Môže sa teda v konečnom dôsledku jednať o faktúry doručené ešte pred 1.1.2012 ak boli zaplatené po 1.1.2012. 

K bodu 36 (k § 24 v predvetí ) 
slová „Za § 23 sa vkladá § 2a“ nahradiť slovami „Za § 23 sa vkladá § 24“. 

Nad rámec predloženého návrhu: 

Za novelizačný bod 22 žiadame vložiť nové novelizačné body 23 až 25, ktoré znejú: 

„23.V § 9 ods. 3 sa slová „predstaveným v štátnej službe“ nahrádzajú slovami „vedúcim štátnym zamestnancom“. 
24. V poznámke pod čiarou k odkazu 16c) sa citácia „§ 5 ods. 3 až 5 a § 9 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ nahrádza citáciou „§ 11 ods. 1 zákona č. 400/2009 Z. z. o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 
25. V poznámke pod čiarou k odkazu 16d) sa citácia „§ 25 ods. 2 písm. b) zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ nahrádza citáciou „§ 6 ods. 2 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 
Odôvodnenie k bodom 23 až 25 
Legislatívno - technická úprava z dôvodu, že zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol zrušený zákonom č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. novembra 2009. 

4 
Navrhujeme nové znenie :„ § 5a ods. 1 znie: „Povinne zverejňovanou zmluvou podľa tohto zákona je každá odplatná písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba podľa tohto zákona a na základe ktorej dochádza k finančnému plneniu z verejných prostriedkov alebo prostriedkov Európskej únie. 
Povinne zverejňovanou zmluvou nie je zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba podľa tohto zákona a ktorá neobsahuje finančné plnenie a zároveň sa predmetom plnenia nedotýka finančných vzťahov alebo prevodu finančných prostriedkov z verejných prostriedkov alebo prostriedkov Európskej únie.“ 
Odôvodnenie: 
Na základe platného znenia § 5a ods. 1 majú povinné subjekty povinnosť zverejňovať všetky zmluvy týkajúce sa hospodárenia s verejnými finančnými prostriedkami, to znamená aj tie zmluvy, ktoré priamo neobsahujú finančné plnenie a sú teda bezodplatnými zmluvami. Povinnosť zverejňovať takéto zmluvné vzťahy neúmerne zaťažuje povinný subjekt zo stránky časovej i zo stránky vynakladania finančných prostriedkov na technické zabezpečenie celého procesu a opätovne dochádza k zbytočnej duplicite v procese zverejňovania zo strany povinných subjektov. 

gener 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MŽP SR 	K čl. I bod 31 
Nesúhlasím so znením poslednej vety v novelizačnom bode 31 - „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.“ 
Odôvodnenie: 
V dôvodovej správe daná úprava nie je dostatočne zdôvodnená. Je tam len konštatovanie, že „Novela však negatívne vymedzuje, čo sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.” 
To nevysvetľuje, prečo by pracovníci štátnej správy mali pre žiadateľa za štátne prostriedky vytvárať nové súbory informácií, ktoré sú pre neho verejne dostupné. 
V reálnej praxi sa naráža na požiadavky tohto druhu z okruhov diplomantov, komerčných poradenských firiem, zostavovateľov štúdií a amatérskych zberateľov rôznych usporiadaných informácií. 
Obzvlášť problematické je to v prípade poskytovania usporiadaných informácií v rámci zákona č. 24/2006 Z.z., ktorý pracuje s komplexnými informáciami v širokom spektre problematiky. Vytváranie štrukturovaných informácií z existujúcich informácií, ktoré sú verejne prístupné, by vyžadovalo prijatie ďalšieho pracovníka, ktorý by túto činnosť vykonával na plný úväzok. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MŽP SR 	K čl. I bod 16 
V § 5b navrhujem odsek 3 ponechať, t.j. ponechať finančný limit zverejňovaných objednávok a faktúr. 

Odôvodnenie: 

Nie každá povinná osoba vo verejnej správe disponuje informačnými systémami, z ktorých môžu exportovať požadované dáta priamo na svoje webové sídlo bez nutnosti prepisovania rozsiahlej databázy údajov v požadovanej štruktúre do excelovskych tabuliek, resp. ich skenovania za účelom zverejnenia na webovom sídle. 
 	O 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
MŽP SR 	K čl. I bod 15 
V § 5b ods. 1 písmeno b) navrhujem slová „o faktúre na tovary“ nahradiť slovami „o faktúre za tovary“. 

V § 5b ods. 1 písmeno b) navrhujem v bode 4. vypustiť slová „a spôsob zaplatenia faktúry“. 

Odôvodnenie: 

Tento údaj je zbytočný a neopodstatnený, keďže sa v § 5b odsek 2 zákona 
č. 211/2000 Z. z. jednoznačne stanovuje povinnosť zverejňovania faktúr do 10 dní odo dňa ich doručenia, najneskôr do 30 dní od dňa ich zaplatenia. Niektoré ekonomické a účtovné systémy neobsahujú údaj „spôsob úhrady faktúry“, t.j. zavedenie tohto kritéria by si vyžadovalo dodatočné náklady na úpravy softvérov a vo väčšine prípadov faktúry uhrádzané v hotovosti sú v nižších hodnotách fakturovaného plnenia. 

V § 5b ods. 2 v prvej vete odporúčam nahradiť slová „vyhotovenia objednávke tovarov“ slovami „vyhotovenia objednávky tovarov“. Text v druhej vete navrhujem nahradiť nasledovne: „Údaje podľa odseku 1 písm. b) povinná osoba zverejní najneskôr do 30 dní odo dňa zaplatenia faktúry za tovary, služby a práce.“ 

Odôvodnenie: 

Nie každá doručená faktúra povinnej osobe je správne vystavená a doručená a taktiež vo verejnej správe prechádza každá faktúra najskôr predbežnou finančnou kontrolou v zmysle zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite a zložitejším schvaľovacím procesom jednotlivými útvarmi a gestormi. V priebehu tohto procesu, čo môže byť aj 10 dní a viac sa môže zistiť, že je faktúra nesprávne vystavená alebo doručená a následne je vrátená, t.j. nemá opodstatnenie jej zverejnenie. 
 	O 	A 	 	
MŽP SR 	K čl. I bod 4 
Navrhujem v slovnom spojení „interných právnych predpisov“ vypustiť slovo „právnych“, keďže interné akty nemajú povahu právneho predpisu. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MŽP SR 	K čl. I bod 3 
V definícii pojmu „informácia“ navrhujem slová „obsah alebo jeho časť“ nahradiť iným termínom napríklad „údaj“, prípadne slovným spojením, ktoré uvedený pojem vymedzí v technickom slova zmysle. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
MŽP SR 	Všeobecne 
Nestotožňujem sa s konštatovaním v predkladacej správe, dôvodovej správe a v doložke vybraných vplyvov, že návrh zákona nezakladá vplyvy na rozpočet verejnej správy. V rámci konsolidácie rozpočtov verejného sektora dochádza k znižovaniu výdavkov a navrhovaný zákon rozširuje informačnú povinnosť a v konečnom dôsledku to bude znamenať okamžite nárast administratívnych povinností, čo určite bude mať negatívny dopad na výdavky ( mzdy, odvody) z dôvodu personálneho a technického zabezpečenia týchto činností povinnou osobou.  	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 16. a 36. 
Vypustením ustanovenia § 5b ods. 3, na základe ktorého vláda SR môže nariadením ustanoviť objednávky tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby, ktoré sa podľa ich hodnoty nemusia zverejňovať, dochádza k neúmernému administratívnemu zaťaženiu povinných osôb, ktoré budú povinné zverejňovať aj informácie ohľadom objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby nepatrnej hodnoty. Zrušenie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 118/2011 Z.z. ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, tak dochádza k podstatnému zvýšeniu nákladov povinných osôb súvisiacich so zabezpečením zverejnenia predmetných informácií, čo má v konečnom dôsledku negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	N 	Dané riešenie bolo len dočasné. Novela zavádza zľahčenie zverejňovania údajov, a preto nie je potrebné trvať na limitoch.  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I - bod 34 
V § 19 ods. 5 tretej vete sa slovo „žiadateľom“ nahrádza slovami „povinnou osobou“. 
Odôvodnenie: Súčasná platná právna úprava obdobne ustanovuje rovnakú lehotu 15 dní na vybavenie odvolania (rozkladu) pre všetky povinné osoby. V dôvodovej správe predkladateľ neuvádza, aké pohnútky ho viedli k skráteniu lehoty (do 16 pracovných dní odo dňa doručenia rozkladu žiadateľom) na vybavenie rozkladu výlučne len pre ústredné orgány štátnej správy. 
Podľa § 61 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) o rozklade rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy na základe návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie (rozkladovej komisie). Osobitná komisia na prejednanie rozkladu má povahu poradného orgánu vedúceho ústredného orgánu štátnej správy. Táto komisia posudzuje prvostupňové rozhodnutie tak zo stránky právnej, ako aj skutkovej. 
Doterajšia aplikačná prax ukázala, že aj keď síce rozhodovanie v prvom aj druhom stupni sa uskutočňuje na správnom orgáne toho istého stupňa, je potrebné určité časové obdobie, aby prvostupňový správny orgán sa mohol ešte vyjadriť k samotnému podanému rozkladu, poprípade predložiť nové informácie, doplniť dokazovanie a celý spisový materiál odovzdať druhostupňovému správnemu orgánu. Ten sa musí v prvom rade oboznámiť s celým spisovým materiálom, musí po organizačnej a administartívnej stránke zabezpečiť zvolanie rozkladovej komisie, kde časť jej členov tvoria odborníci z právnej teórie a praxe, ktorí nie sú zamestnancami ústredného orgánu štátnej správy a je potrebné zabezpečiť ich účasť na rokovaní rozkladovej komisie. Aj títo členovia komisie potrebujú časový priestor na zodpovedné naštudovanie spisového materiálu a následné zaujatie odborného stanoviska ku konkrétnej prejednávanej veci. 
Celý tento procesný postup, aj keď sa to možno na prvý pohľad nezdá, je časovo náročný a to aj z dôvodu, že ústredné orgány štátnej správy v rámci svojej zákonnej činnosti vydávajú veľké množstvo rozhodnutí, voči ktorým môže dotknutá osoba podať v zákonnej lehote riadny opravný prostriedok. 
Na základe vyššie uvedených skutočností a najmä dlhoročných praktických skúseností požadujeme od predkladateľa, aby nová lehota 16 pracovných dní na vybavenie rozkladu proti rozhodnutiam ústredných orgánov štátnej správy bola rovnaká, tak ako je to aj u ostatných povinných osôb. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I - bod 3 
Do odseku 6 navrhujeme doplniť vetu „ s výnimkou vytvárania novej informácie spojenej výberom existujúcich informácií v štruktúre požadovanej žiadateľom“. 
Odôvodnenie: Zákon o slobode informácií neukladá povinnej osobe povinnosť vytvárať na základe žiadosti žiadateľov informácie, ktoré v momente podania žiadosti neexistujú. Povinná osoba nie je povinná robiť s informáciami, ktoré už má k dispozícii, operácie, ktoré by viedli ku vzniku informácií, ktoré boli síce požadované žiadateľom, avšak ktoré v momente podania žiadosti ešte neexistovali. Povinná osoba teda nie je na základe žiadosti o informácie povinná spracovávať už existujúce informácie takým spôsobom, že sa z nich po spracovaní stanú kvalitatívne odlišné resp. nové informácie. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
ÚV SR 	k bodu 3- § 4 ods. 6 :  
Do navrhovaného ustanovenia žiadame doplniť druhú vetu, ktorá znie: 

„Informáciou podľa predchádzajúce vety je informácia, ktorá vznikla u povinnej osoby.“ 

Odôvodnenie: 
Vetu navrhujeme do ustanovenia doplniť z dôvodu právnej istoty. Takto formulované ustanovenie umožňuje žiadať od povinnej osoby akúkoľvek informáciu, ktorá sa u nej nachádza. Povinné osoby sú jednoznačne povinné sprístupňovať tie informácie, ktoré sú ich „pôvodné informácie“, teda ktoré vznikli v súvislosti s ich činnosťou. Je nesprávne, aby povinné osoby sprístupňovali informácie, ktorými síce disponujú, ale získali ich pri svojej činnosti, aby sa stali podkladom alebo súčasťou svojej vlastnej činnosti. Ide napríklad o informácie, ktorá má k dispozícii povinná osoba podľa tohto zákona prešetrujúca sťažnosť, ktoré získala za týmto účelom. Tieto informácie sú súčasťou spisu. Sprístupnenie takýchto informácií je nesprávne najmä s ohľadom na to, že podať sťažnosť je ústavné právo (nie povinnosť) osoby. Sprístupňovať informácie, ktoré osoba poskytla na účely ochrany svojich práv je neetické. 
Takýchto prípadov môže byť aj viac, napríklad podkladové materiály poskytované kontrolórom v súvislosti s kontrolnou činnosťou, atď. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
ÚV SR 	K bodu 11:  

slovo „siedmych“ je potrebné uviesť v správnom gramatickom tvare „siedmich“ 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K bodu 15 - § 5b ods. 2:  
Za slovo „Údaje“ je potrebné doplniť slovo „podľa“. Slovo „objednávke“ je potrebné uviesť v správnom páde „objednávky“. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	k bodu 17, § 6 ods. l:  

Odporúčame zvážiť doplnenie tejto vety do cit. ustanovenia; prípadne preformulovať prvú vetu. 

Odôvodnenie: 
Prvá veta tohto ustanovenia ukladá povinným osobám povinnosť informácie zverejňovať spôsobom umožňujúcim hromadný prístup, neobmedzuje sa iba na zverejňovanie prostredníctvom svojho webového sídla. Upravuje akýkoľvek hromadný prístup. Doplnením druhej vety v navrhovanej podobe by v nej uvedené povinné osoby zbavilo povinnosti zverejňovať informácie spôsobom umožňujúcim akýkoľvek hromadný prístup, na čo by im postačovalo, aby nemali zriadené webové sídlo. Dotknuté subjekty, hoci nemajú zriadené webové sídlo, môžu zverejňovať informácie iným spôsobom ktorý umožňuje hromadný prístup, napríklad vo verejnosti dostupných priestoroch (na tabuliach a pod.). 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
ÚV SR 	K bodu 25, § 11 ods. 1 písm. c):  

Slová, ktoré sa majú do cit. ustanovenia doplniť: „alebo ak ide o informáciu týkajúcu sa závažného vplyvu na zdravie ľudí svetové kultúrne a prírodné dedičstvo, 18) životné prostredie vrátane biologickej diverzity a ekologickej stability 19) alebo o znečisťovaní životného prostredia,“ odporúčame zaradiť ako samostatné písmeno. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný text je obsahovo odlišný než obsah platného písmena c). Ide o legislatívno-technickú úpravu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
ÚV SR 	K bodu 33: § 17 ods. 2 písm. d):  

V súvislosti s doplnením nového písmena d), ktoré upravuje vyžiadanie súhlasu od osoby podľa § 11 ods. 1 písm. a) navrhujeme nad rámec zákona zvážiť vypustenie písmena a) z cit. ustanovenia § 11 ods. 1. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 11 ods. 1 písm. a) umožňuje sprístupňovanie informácií, ktoré sú informáciami osôb, ktoré nie sú povinnými osobami podľa zákona o slobode informácií a povinnej osobe ich odovzdala. Z ustanovenia nie je zrejmé na aký účel informácie povinnej osobe odovzdala, je však nepochybné, že tým účelom nebolo ich sprístupňovanie. Možno sa domnievať, že táto osoba informáciu povinnej osobe odovzdala na účely súvisiace s výkonom kompetencií povinnej osoby (napríklad ako podklad na rozhodnutie, podklad k prešetrovaniu sťažnosti, podklad ku kontrole a pod.). 

Druhá časť ustanovenia, ktorá upravuje, že ak táto osoba na výzvu povinnej osoby neodpovie do siedmich dní, predpokladá sa, že so sprístupnením informácie súhlasí, pričom na tieto následky musí byť upozornená. 
Toto ustanovenie považujeme za nesprávne, ktorého aplikácia môže mať vážne dôsledky, Jedným z nich môže byť aj zásah do súkromia, integrity a pod. osoby, najmä ak takouto osobou je fyzická osoba. Nie je správny zakotvený predpoklad, že ak vyzvaná osoba na výzvu nereaguje, automaticky súhlasí so zverejnením informácií, ktoré môžu mať aj výsostne intímny charakter, môžu sa týkať osobnosti alebo súkromia tejto osoby, a ktoré, samozrejme táto osoba nemá záujem sprístupniť. Túto situáciu nemôže konvalidovať upozornenie vo výzve. 

Táto úprava neuvažuje o tom, že vyzvaná osoba nemusí udeliť súhlas napríklad z dôvodu, že je dlhodobo hospitalizovaná, je mimo územia štátu a pre mnohé ďalšie dôvody. 

Sprístupnenie informácie podľa § 11 ods. 1 písm. a), najmä ak osoba na výzvu neodpovedala, považujeme za porušovanie ľudských práv. Je neprípustné, ak osoba, ktorá povinnej osobe dala k dispozícii informácie zrejme na presný účel, nereaguje na výzvu na udelenie súhlasu so sprístupnením, predpokladať, že so sprístupnením súhlasila. Máme zato, že, ak takáto osoba nedá výslovný súhlas, teda ak aj nereaguje na výzvu, má sa predpokladať, že takýto súhlas nedala. 

Odporúčame vypustiť úpravu písm. a) z § 11 ods. 1 aj z dôvodu, že povinná osoba by mala sprístupňovať a zverejňovať oba originálne, ňou vytvorené informácie a nie informácie tretích subjektov 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
ÚV SR 	k bodu 8 
Podľa navrhovaného ustanovenia sa nezverejňujú prílohy zverejňovanej zmluvy , ak je ich zverejnenie spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou. Podmienka ťažko prekonateľnej prekážky je právne neurčitá. Takto navrhnutá podmienka umožňuje výklad tohto pojmu rôznymi smermi tak, že aplikácia povinnými osobami bude nejednotná. Vzhľadom na právnu neurčitosť ťažko prekonateľnej prekážky žiadame bod 8 návrhu vypustiť.“ 	O 	A 	 	
ÚV SR 	k bodu 9 
Toto ustanovenie de facto zvyšuje počet subjektov, ktoré budú zasielať zmluvy do CRZ, a to výrazným spôsobom: momentálne zasiela do CRZ svoje zmluvy celkom 400 subjektov. Ak by vstúpil do platnosti bod 9, predpokladáme nárast o 600 - 1000 subjektov. Takýto nárast zásadne mení charakter a veľkosť systému CRZ, s výraznými finančnými požiadavkami na: 1. nákup úložného priestoru (resp. vybudovanie dátového centra) a 2. navýšenie personálneho obsadenia pre menežment projektu 	O 	N 	Podrobnosti o zverejňovaní v registri ustanoví vláda Slovenskej republiky nariadením, tak aby nedošlo k nadmernej záťaži serverov.  	
ÚV SR 	k čl. 1 bodu 12 a 13 a k čl. II 
V § 5a navrhujeme vypustiť odsek 7 a navrhovaný nový odsek 8. 
Zdôvodnenie: 
Centrálny register zmlúv je verejný zoznam povinne zverejňovaných zmlúv, ktorý vedie Úrad vlády SR v elektronickej podobe. Predpokladom nadobudnutia účinnosti povinne zverejňovanej zmluvy je jej zverejnenie v registri. Povinne zverejňovaná zmluva nadobudne účinnosť najskôr deň nasledujúci po dni jej zverejnenia, pričom rozhodujúci je moment jej zverejnenia v registri. Potvrdenie o zverejnení zmluvy má z tohto pohľadu iba deklaratórny charakter t. z. , že jeho vydaním nevznikajú, nemenia sa a ani nezanikajú žiadne práva a povinnosti. Vzhľadom na verejnú dostupnosť centrálneho registra zmlúv, marginálny význam vydávania potvrdení o zverejnení zmluvy a neprimeranú záťaž Úradu vlády SR spojenú s ich vydávaním, navrhujeme zrušiť povinnosť vydávať potvrdenia o zverejnení zmluvy v navrhovanej podobe. 
 	O 	N 	Potvrdenie má dôkaznú silu v prípade súdneho sporu a preto je potrebné ho zachovať.  	
ÚV SR 	k bodu 15 
Navrhujeme zaviesť finančný limit pre zverejňovanie údajov z faktúr a objednávok napr. na 100 Eur, aby neboli zoznamy neúčelne dlhé a neprehľadné, ale aby zverejňovali len relevantné položky nad stanovený finančný limit. 
Nad rámec predloženého návrhu zákona navrhujeme v § 15 ods. 1 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov nahradiť slová „do piatich dní“ slovami do „piatich pracovných dní“ 
Zdôvodnenie: 
Počítanie lehoty na postúpenie žiadosti podľa kalendárnych dní spôsobuje v praxi vzhľadom na dni pracovného pokoja a štátne sviatky značné aplikačné problémy. Keďže lehota na vybavenie žiadosti je podľa § 17 ods. 1 zákona o slobode informácií osem pracovných dní odo dňa podania žiadosti, povinná osoba častokrát zistí, že požadovanú informáciu k dispozícii a nadobudne vedomosť, ktorá povinná osoba ňou disponuje až po uplynutí päť dňovej lehoty počítanej podľa kalendárnych dní. 
Počítanie lehoty podľa pracovných dní navrhujeme zaviesť aj pri odkaze na zverejnenú informáciu, ktorá je podľa § 7 ods. 1 zákona o slobode informácií päť dní od podania žiadosti. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenia boli vypustené.  	
PMÚ SR 	K čl. I, bodu 27 navrhovaného materiálu  
Zásadné trvám na doplnení ustanovenia § 11 ods. 1 písm. g) súčasného znenia tak, aby sa obmedzenie prístupu k informáciám vzťahovalo i na informácie týkajúce sa vykonávania prešetrovania na relevantnom trhu podľa § 22 ods. 1 písm. a) zákona o ochrane hospodárskej súťaže. 

Vykonávanie prešetrovania na relevantnom trhu je jednou z najdôležitejších právomocí Protimonopolného úradu SR (ďalej len „úrad“), prostredníctvom ktorej dochádza k zisťovaniu situácie na relevantnom trhu. Ide o fázu, ktorá prebieha mimo správneho konania. V mnohých prípadoch vedie k dôvodnému podozreniu, že došlo k protisúťažnému konaniu? jeho výsledkom môže byť začatie jedného, alebo viacerých správnych konaní, prípadne záver, že nie je dôvod na začatie správneho konania. Efektívnosť prešetrovania na relevantnom trhu zabezpečujú najmä dve právomoci úradu - právo úradu vykonávať neohlásené inšpekcie v obchodných priestoroch podnikateľa (v niektorých prípadoch dokonca i v súkromných priestoroch) a právo vyžadovať od podnikateľov predloženie informácií a podkladov (pod hrozbou uloženia sankcie). 

Z uvedeného je zrejmé, že v rámci prešetrovania dochádza k zhromažďovaniu veľmi senzitívnych informácií. Sprístupnenie takýchto informácií prostredníctvom zákona o slobode informácií by mohlo zásadne ohroziť efektivitu prešetrovania a mohlo by viesť k zničeniu rozhodujúcich dôkazov, ktoré by v neskoršom správnom konaní slúžili na preukázanie protisúťažného konania. Príkladom je vykonávanie neohlásených inšpekcií, pri ktorých je nevyhnutné, aby príprava vykonania uvedených inšpekcií zostala až do momentu zahájenia inšpekcie utajená. 

Domnievam sa, že v prípade zákona o ochrane hospodárskej súťaže nie je žiadny dôvod na to, aby boli citlivé informácie, ktoré slúžia potrebám prešetrovania sprístupnené takému širokému okruhu osôb, ako to umožňuje zákon o slobode informácií. Analógiu s uvedeným možno nájsť v Trestnom poriadku, kde sa umožňuje nahliadanie do spisu len obmedzenému okruhu osôb a „prešetrovanej osobe“ sa nazeranie do spisov umožňuje dokonca až po vznesení obvinenia. 

Súčasné znenie § 11 ods. 1 písm. g) zákona o slobode informácií obsahuje obmedzenie prístupu k informáciám ktoré sa týkajú kontroly, dohľadu alebo dozoru orgánom verejnej moci podľa osobitných predpisov okrem informácie o rozhodnutí alebo o inom výsledku kontroly, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy. Uvedené ustanovenie je možné analogicky vztiahnuť i na vykonávanie prešetrovania na relevantnom trhu, avšak s ohľadom na predchádzanie prípadnému podávaniu opravných prostriedkov v prípade nesprístupnenia informácií z uvedeného dôvodu, vzhľadom na neexistujúcu judikatúru v tejto veci a s ohľadom na zabezpečenie právnej istoty, je vhodné doplnenie tohto ustanovenia. 

Z uvedených dôvodov Vás preto žiadam o to, aby bolo ustanovenie § 11 ods. 1 písm. g) doplnené tak, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
PMÚ SR 	K čl. I., bod 31 navrhovaného materiálu  
V návrhu sa uvádza, že usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii. 

Domnievam sa, že toto ustanovenie je veľmi nejasné a bude spôsobovať interpretačné problémy v praxi. Navyše sa toto znenie nezhoduje s dôvodovou správou. Dôvodová správa uvádza, že povinná osoba nie je povinná spracovávať a vytvárať prehľady alebo tabuľky informácií, ktoré v momente podania žiadosti o informácie ešte neexistovali alebo inak usporadúvať informácie podľa kritérií stanovených žiadateľom. Znenie predmetného ustanovenia však podporuje presne opačný výklad. Vzhľadom na to, že väčšina informácií sa nachádza v elektronickej podobe, nie je vylúčené, že povinná osoba bude v zmysle uvedeného ustanovenia nútená spracúvať prehľady, tabuľky alebo štatistiky podľa kritérií, ktoré si žiadateľ stanoví, čo môže byť časovo neúmerne zaťažujúce. Okrem toho, dôvodová správa k tomuto ustanoveniu hovorí o tom, že toto ustanovenie negatívne vymedzuje, čo sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii. Navrhované znenie však s týmto cieľom nekorešponduje, keďže je veľmi vágne a všeobecné. Žiadam preto o úpravu uvedeného ustanovenia. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 1 
Odporúčame slová „odsekov 1 alebo 2“ nahradiť slovami „odseku 1 alebo odseku 2“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 7 
Odporúčame slová „ods. 2 alebo 3“ nahradiť slovami „ods. 2 alebo ods. 3“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 9 
Odporúčame slová „ods. 2 alebo 3“ nahradiť slovami „ods. 2 alebo ods. 3“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 11 
Odporúčame slovo „siedmych“ nahradiť slovom „siedmich“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 15 
Odporúčame v § 5b ods. 1 písm. a) bod 3 na konci pripojiť tieto slová : „ktorá nie je povinne zverejnená a ktorá účinnosť nenadobudla podľa zákona, 7g)“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 21 
Odporúčame uviesť uvádzaciu vetu „Nadpis pod § 8 znie“. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 34 
Odporúčame v § 19 ods. 5 zosúladiť lehoty so zákonom č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 36 
Odporúčame slová „§ 2a“ nahradiť slovami „§ 24“. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K bodu 8 
Slovo „osobu“ navrhujeme nahradiť slovom „osobou“. 
Odôvodnenie: gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K bodu 11 
Slovo „siedmych“ navrhujeme nahradiť slovom „siedmich“. 
Odôvodnenie: gramatická pripomienka. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ÚGKK SR 	K bodu 13 
V poznámke pod čiarou k odkazu 7fa a 7fb navrhujeme za slová „Z. z.“ vložiť tieto slová „o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon)“. 
Odôvodnenie: legislatívna pripomienka. 
 	O 	N 	V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR sa použil skrátený názov právneho predpisu. 	
ÚGKK SR 	K bodu 15 
V § 5b ods. 2 slovo „objednávke“ navrhujeme nahradiť slovom „objednávky“. 
Odôvodnenie: gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	Nový bod 34 
Za bod 33 navrhujeme vložiť nový bod 34, ktorý znie: 
34. V § 18 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo ak sa informácia zverejňuje na základe osobitného zákona.“. 
Odôvodnenie: 
Zo zákona nie je jasné, či treba vydať rozhodnutie v prípadoch, ak sa informácia nezverejňuje preto, že sa zverejňuje podľa osobitného zákona (napr. na základe katastrálneho zákona). 

Doterajšie body 34, 35 a 36 sa označujú ako body 35, 36 a 37. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚGKK SR 	K bodu 37 
Slová „§ 2a“ navrhujeme nahradiť slovami „§ 24“. 
Odôvodnenie: oprava nesprávne označeného ustanovenia. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Čl. II  
Za bod 2 sa vkladá nový bod 3, ktorý znie: 
3. „Ak ide o zmluvu o prevode nehnuteľnosti, ktorá bola vyhotovená vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovaná advokátom, správa katastra preskúma, či zmluva nadobudla účinnosť, či je prevodca oprávnený nakladať s nehnuteľnosťou, či je súladná s katastrálnym operátom a či sú splnené procesné podmienky na povolenie vkladu.“. 
Odôvodnenie: 
Súčasné znenie zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii v znení neskorších predpisov neustanovuje povinnosť pre advokáta, aby skúmal, či zmluva, ktorú autorizuje, nadobudla účinnosť a ani notár takú povinnosť podľa zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov nemá. Povinnosť skúmať účinnosť zmluvy nemá ani správa katastra podľa katastrálneho zákona. Je tu zjavná medzera v legislatíve, keď nie je ani jedným spomínaným zákonom ustanovené, ktoré z uvedených osôb by mali otázku, či zmluva nadobudla účinnosť, skúmať. Ide o hmotnoprávnu podmienku, ktorú podľa súčasného znenia § 32 ods. 2 katastrálneho zákona správa katastra skúmať nemohla, pretože jej v tom bránil čl. 2 ods. 2 Ústavy SR. V praxi sa preto de lege lata môže stať, že správa katastra povolí vklad k zmluve, ktorá nie je účinná, len preto, že nemá povinnosť, ale ani oprávnenie skúmať účinnosť zmluvy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚGKK SR 	K Čl.II bod 2 
Navrhujeme prečíslovať odkaz nad slovom „účinnosť“ z čísla „10“ na číslo „9c“. 
Súčasne navrhujeme nahradiť číslo „10“ k odkazu pod čiarou na číslo „9c“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s bodom 38 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenia boli z návrhu zákona vypustené.  	
ÚGKK SR 	K Čl. II 
Za bod 3 sa vkladá nový bod 4, ktorý znie: 
4. „Na konanie o návrhu na vklad na základe zmlúv uzavretých do 31.12.2011 sa vzťahujú ustanovenia zákona v znení účinnom do 31.12.2011.“. 
Odôvodnenie: 
Prechodné ustanovenie sa zavádza v záujme jednotného a bezproblémového uplatňovania novej právnej úpravy v praxi. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚGKK SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy k Čl. II bodu 1 a 2 
V poslednej vete navrhujeme vypustiť slovo „vlastníckeho“. 
Odôvodnenie: 
Správa katastra podľa katastrálneho zákona povoľuje vklad aj iného ako vlastníckeho práva do katastra nehnuteľností, a to na základe napr. záložných zmlúv. Takéto zmluvy potom tvoria obligatórnu prílohu k návrhu na vklad práva k nehnuteľnosti. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚJD SR 	všeobecná pripomienka 
Vzhľadom na súbežné predloženie novelizácie zákona o slobode informácií a návrhu zákona o opakovanom použití informácií dávame na zváženie, či by z hľadiska legislatívnej prehľadnosti a zrejmosti právnych vzťahov nebolo vhodnejšie zakomponovať problematiku opakovaného použitia informácií priamo do zákona o slobode informácií. Z navrhovaného znenia zákona o opakovanom použití informácií nie je zrejmý vzájomný vzťah uvedených právnych predpisov. Absentuje jasné vymedzenie pôsobnosti zákona o opakovanom použití informácií vo vzťahu k zákonu o slobode informácií. Keďže návrh zákona o opakovanom použití informácií predpokladá subsidiárnu aplikáciu zákona o slobode informácií, považujeme zlúčenie predkladaného návrhu zákona s existujúcim zákonom o slobode informácií, resp. včlenenie jeho obsahu do súbežnej novelizácie zákona o slobode k informácií, za napĺňanie čl. 6 ods. 1 legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, podľa ktorého má zákon upravovať všetky základné spoločenské vzťahy v príslušnej oblasti a nie je vhodné samoúčelné rozdrobovanie problematiky do viacerých legislatívnych predpisov. Toto tvrdenie taktiež vyplýva z toho, že zákon o opakovanom použití informácii transponuje Smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003, ktorá je podľa zákona o slobode informácii už transponovaná v zákone o slobode informácií. 
Zároveň navrhujeme lepšie previazanie oboch zákonov z vecného aplikačného dôvodu, nakoľko nie je jasné ako možno ustrážiť, keď žiadateľ požaduje informáciu podľa zákona o slobode informácii a v skutočnosti by išlo resp. malo by ísť o žiadosť podľa zákona o opakovanom použití informácií. Podľa nášho názoru návrh zákona o opakovanom použití informácií si kladie za cieľ reštriktívnejšiu úpravu najmä účelu použitia získaných informácií v porovnaní s veľmi voľným zákonom o slobode informácií. Vyjadrujeme preto obavu, že žiadatelia v záujme dosiahnutia vedomého cieľa ďalšieho nakladania so získanou informáciou (napr. na podnikateľské účely) predpokladaného v návrhu zákona o opakovanom použití informácií, budú tento zákon obchádzať a získavať informácie podľa zákona č. 211/2000 Z. z., avšak ďalej s nimi budú nakladať spôsobom, ktorý je popísaný v navrhovanom zákone, ale bez splnenia procesných a hmotnoprávnych podmienok, s ktorými návrh zákona počíta. 
 	O 	A 	Problematika opakovaného použitia informácií nebude upravená v samostatnom zákone. 	
ÚJD SR 	K Čl. I, bod 15 
V § 5b ods. 2 sa slovo ,,objednávke“ nahrádza slovom ,,objednávky“. 

Odôvodnenie: gramatická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	Čl. I, bod 24 
Žiadame vypustiť daný bod a súčasné znenie § 10 ods. 1 ponechať v pôvodnom znení. 

Odôvodnenie: Povinná osoba je vo väčšine prípadov správnym orgánom v oblastiach administratívno-právnej regulácie určitého typu spoločenských vzťahov. Jej pôsobnosť sa touto úpravou v sporných prípadoch rozšíri na riešenie prípadov v obchodnoprávnej rovine. Povinná osoba z hľadiska svojich možností a plnení zákonom stanovených úloh nemá spravidla také časové, personálne ani finančné kapacity, aby rozširovala okruh svojich činností nad rámec hlavného poslania. Vynára sa napríklad nebezpečenstvo veľkého množstva predbežných žalôb na súd vo veci určenia, či ide alebo nejde o obchodné tajomstvo. Taxatívne vymedzenie obchodného tajomstva podľa § 17 Obchodného zákonníka dáva nespočetné množstvo príležitosti na balansovanie v rovine, či požadovaná informácia je alebo nie je obchodné tajomstvo. Povinná osoba, aby mohla rozhodnúť vo veci žiadosti o informácie, musí mať zodpovedanú konkrétnu čiastkovú otázku týkajúcu sa toho, či ide v danom prípade o obchodné tajomstvo alebo nie. Takáto predbežná otázka podmieňuje samotné rozhodnutie vo veci žiadosti o informácie. V tomto prípade by išlo o prenesenie problému na povinnú osobu, ktorá by svojím konaním na jednej strane mohla porušiť práva žiadateľa a na druhej strane práva fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorej sa obchodné tajomstvo týka. V danom prípade nie je vhodné aby takéto spory boli na rozhodovaní povinnej osoby v konaní o prístupe k informáciám. 
ÚJD SR je správnym orgánom pre dozor nad jadrovou bezpečnosťou a v tomto prípade by sa dostával do pozície rozhodovať ako súd, či ide alebo nejde o obchodné tajomstvo pri dokumentácii predkladanej žiadateľom o vydanie konkrétneho rozhodnutia podľa atómového zákona. ÚJD SR vo svojich konaniach posudzuje, či je v dokumentácii zachytené plnenie technicko-bezpečnostných požiadaviek na jadrovú bezpečnosť a otázka obchodného tajomstva je z tohto pohľadu irelevantná. Na posudzovanie a rozhodovanie o tom, či napríklad celá predprevádzková bezpečnostná správa jadrovej elektrárne alebo jej časť je alebo nie je obchodným tajomstvom, nemá ÚJD SR vlastné časové, personálne ani finančné kapacity. Preto v sporných prípadoch nezostane nič iné ako podať určovaciu žalobu na príslušný súd a do času, kým súd nerozhodne, prerušiť administratívne konanie o prístup k informáciám. Tento postup neúmerne predĺži celý proces, skomplikuje ho a zaťaží správny orgán neúmernými výdavkami a dodatočnou aktivitou v smere, ktorý neprispieva žiadnym spôsobom k plneniu jeho primárneho poslania, ktorým je výkon dozoru nad jadrovou bezpečnosťou. Toto odôvodňujeme aj doterajšou praxou pri uplatňovaní zákona o slobode informácií. 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	Čl. I, bod 26 
Žiadame vypustiť daný bod z návrhu zákona a ponechať súčasné znenie § 11 ods. 1 písm. h). 

Odôvodnenie: Sme presvedčení, že navrhovaným znením nedochádza k precizovaniu možnosti obmedzenia sprístupnenia informácií tak, ako to udáva dôvodová správa, ale ide o zúženie obmedzenia informácií v prípadoch, kedy by sa tieto informácie mohli použiť na plánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia alebo objektov osobitnej dôležitosti a ďalších osobitných objektov. Ani dôvodová správa neuvádza bližšie dôvody vedúce k zmene doterajšieho znenia ustanovenia. V súčasnosti platné ustanovenie § 11 ods. 1 písm. h), zavedené zákonom č. 145/2010 Z. z., považujeme za vhodnejšie. 
 	Z 	A 	 	
ÚJD SR 	Čl. I, bod 31 
Navrhujeme upraviť vkladanú vetu nasledovne: „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systém, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje bez nutnosti prepisu údajov do iných softvérových aplikácií, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.“. 

Odôvodnenie: Usporiadanie informácií prostredníctvom jestvujúcich informačných systémoch môže spôsobiť nadmerné finančné, personálne a časové náklady povinnej osobe. Ako príklad možno uviesť vytváranie veľkého množstva tabuliek z už existujúcich, čo spôsobí časové straty, ako aj pri usporiadaní informácií z jedného elektronického systému do iného elektronického systému, ktorý nie je kompatibilný s daným programom, by mohlo prísť k finančným nákladom z dôvodu nutnosti zakúpenia nových programov potrebných pre konvertovanie. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 
 	
ÚJD SR 	Čl. I, bod 34 
V navrhovanom § 19 ods. 5 navrhujeme za číslicu 15 doplniť slovo ,,pracovných“. 

Odôvodnenie: Ide o zosúladenie počítania lehôt pri odvolaní a rozklade, nakoľko navrhovaný stav by spôsobil nejasnosti pri počítaní lehôt. Z tohto dôvodu navrhujeme zjednotiť lehoty buď na pracovné dni alebo na dni. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 
 	
ÚJD SR 	Čl. I, nový bod 
Navrhujeme vložiť nový novelizačný bod. V § 11 ods. 1 písm. k) znie: ,,ide o informáciu, ktorá jej bola doručená ako plnenie povinností podľa osobitných predpisov24d) fyzickou osobou alebo právnickou osobou, na ktorú sa nevzťahuje tento zákon a zároveň osobitný predpis24e) neustanovuje inak.“. 

Poznámka pod čiarou k poznámke 24d) znie: ,,Napríklad zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Poznámka pod čiarou k poznámke 24e) znie: ,,§ 6 zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Odôvodnenie: Tento návrh čiastočne súvisí s pripomienkou č. 3. Povinná osoba ako orgán verejnej moci vykonáva v zmysle platných právnych predpisov stanovené úlohy, pri ktorých je vo väčšine prípadov potrebné sa oboznamovať s informáciám a dokumentmi, ktoré sú nevyhnutné na meritórne rozhodnutie podľa osobitného predpisu, ktoré jej poskytuje tretia osoba, ktorá však v zmysle tohto zákona nie je povinnou osobou (osoby súkromného práva). Na základe toho je potrebné zachovať určitú bezpečnosť zo strany povinného orgánu, aby informácie, ktoré získa od tretej osoby na základe plnenia osobitných právnych predpisov, neposkytoval žiadateľom v zmysle tohto zákona. V opačnom prípade je potom na zváženie súbežne zakotviť generálnu povinnosť pre všetky osoby, ktoré predkladajú správnym orgánom akúkoľvek dokumentáciu, že sú povinné ju poskytnúť tretej osobe odo dňa, keď ju zaslali správnym orgánom podľa osobitných predpisov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

ÚNMS SR 	bodu 1 
Navrhujeme slová "odsekov 1 alebo 2" nahradiť slovami "odseku 1 alebo odseku 2". 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 3 
Navrhujeme ustanovenie v časti za slovami "najmä obsah" rozdeliť na písmená kvoli lepšej prehľadnosti. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 14 
Navrhujeme slová "adresa pobytu" nahradiť slovami "miesto podnikania" z dôvodu zosúladenia s Obchodným zákonníkom. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	bodu 15 
V odseku 1 navrhujeme za slovami "po dobu najmenej dvoch rokov" doplniť slová "od zverejnenia" a za slovom "prác" vypustiť dvojbodku. V odseku 2 navrhujeme slová "objednávke tovarov" opraviť na "objednávky tovarov" a číslovku 30 rozpísať slovom. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	bodu 25 
Navrhujeme ustanovenie zaradiť ako nové písmeno v § 11 ods. 1, nakoľko text nesúvisí s ochranou práv duševného vlastníctva ako dôvodom nesprístupnenia informácie podľa § 11 ods. 1 písm. c) zákona. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 28 
Za slovami "adresa na doručovanie" navrhujeme dolpniť slovo "písomností" kvoli jednoznačnosti, nakoľko informácie možno žiadať aj elektronicky a za adresu na doručovanie by bolo možné považovať aj e-mailovú adresu.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 34 
V odseku 1 navrhujeme vypustiť slová "alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutia o žiadosti podľa § 17", nakoľko v § 18 ods. 3 je uvedené, že za deň doručenia fiktívneho rozhodnutia sa považuje tretí deň od uplynutia lehoty na vybavenie žiadosti a z navrhovanej formulácie § 19 ods. 1 by nebolo jednoznačné v akej lehote je teda možné podať odvolanie. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 34 
V odseku 5 navrhujeme slová ", keď jej odvolanie bolo doručené" nahradiť slovami "doručenia odvolania" a na konci pri uvedení fikcie doručenia navrhujeme lehotu "druhý deň po uplynutí lehoty na vydanie rozhodnutia" zjednotiť s lehotou uvedenou v § 18 ods. 3 posledná veta. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	bodu 36 
Slová "§ 2a" navrhujeme nahradiť slovami "§ 24". 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	§ 22 zákona 
Navrhujeme uviesť taxatívne ustanovenia, ktoré obsahujú odlišnú úpravu od správneho poriadku, resp. uviesť taxatívne ustanovenia správneho poriadku, ktoré sa aplikujú aj na režim zákona č. 211/2000 Z. z. (napr. ustanovenia o autoremedúre, prerušenie konania, povinnosť ustanovenia rozkladovej komisie, postup po zrušení prvostupňového rozhodnutia a vrátení veci na ďalšie konanie - aké lehoty platia a pod.). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	§ 11 
V odseku 1 navrhujeme doplniť ustanovenie umožňujúce nesprístupniť informáciu, ktorá sa týka veci, ktorá je predmetom súdneho konania, v ktorom je účastníkom povinná osoba a sprístupnenie informácie by mohlo ovplyvniť jej úspešnosť v spore.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚNMS SR 	§ 19 ods. 2 
Navrhujeme doplniť, kto rozhoduje o odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby, ktorou je štátny podnik, príspevková organizácia alebo nezisková organizácia. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚVO 	V § 19 ods. 5 tretej vete sa slovo „žiadateľom“ nahrádza slovami „povinnou osobou“.  
Odôvodnenie: Z aplikačnej praxe vyplýva, že navrhovaná lehota nie je dostatočná. Okrem uvedeného nie je zrejmé, prečo by mal byť zavedený rozdiel medzi ústredným orgánom štátnej správy a ostatnými povinnými osobami. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚVO 	§ 22 zákona  
Z dôvodu potreby právnej istoty navrhujeme v zákone jednoznačne uviesť taxatívny výpočet ustanovení správneho poriadku, ktoré sa aplikujú aj na režim zákona č. 211/2000 Z. z., resp. jasne uviesť, ktoré ustanovenia správneho poriadku sú pri aplikácii infozákona vylúčené.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚVO 	§ 11  
V odseku 1 navrhujeme doplniť ustanovenie umožňujúce nesprístupniť informáciu, ktorá sa týka súdneho konania, v ktorom je účastníkom povinná osoba, okrem jeho výsledku. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚVO 	K čl. I., bod 31 navrhovaného materiálu 
V návrhu sa uvádza, že usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii. 

Predmetné znenie je v rozpore s dôvodovou správou. Dôvodová správa uvádza, že povinná osoba nie je povinná spracovávať a vytvárať prehľady alebo tabuľky informácií, ktoré v momente podania žiadosti o informácie ešte neexistovali alebo inak usporadúvať informácie podľa kritérií stanovených žiadateľom. 
 	O 	N 	Bod 31 bol vypustený. 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 34 - § 19 ods. 3 a 4 
Podľa nášho názoru je navrhované vymedzenie vecnej príslušnosti prvostupňového orgánu a druhostupňového orgánu, ak je povinnou osobou obec resp. samosprávny kraj, nekoncepčné a problematické (z procesnej aj vecnej stránky). Ustanovenia § 19 ods. 3 a 4 v navrhovanom znení by zaviedli neodôvodnený rozdiel v postavení (a aj zodpovednosti) obce a samosprávneho kraja ako povinných osôb, ak by tieto 1.) mali zriadený obecný úrad resp. úrad samosprávneho kraja alebo 2.) nemali. V prvom prípade by bol starosta odvolacím orgánom, v druhom prípade prvostupňovým. Navyše je odlišný aj súdny prieskum. Ak toto rozlišovanie má sledovať nejaký legitímny cieľ, odporúčame ho uviesť v dôvodovej správe. 

Samostatný problém predstavuje navrhované zákonné určenie obecného úradu resp. úradu samosprávneho kraja za správny orgán pre účely tohto zákona. Navrhovateľ pritom neberie do úvahy § 1 ods. 2 Správneho poriadku, ktorý všeobecne vymedzuje, že správnym orgánom je štátny orgán, orgán územnej samosprávy, fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej zákon zveril rozhodovanie o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb v oblasti verejnej správy. Podľa nášho názoru obecný úrad resp. úrad samosprávneho kraja nespadá do žiadnej z týchto kategórií. Osobitný zákon by nemal kreovať zvláštne správne orgány mimo uvedeného rámca § 1 ods. 2 Správneho poriadku. 

Okrem toho poukazujeme aj na terminologický rozdiel: v § 2 ods. 1, ktorý je predkladanou novelou nedotknutý, je uvedené, že povinnou osobou je "vyšší územný celok" a navrhovaný § 19 ods. 4 začína slovami: "Ak je povinnou osobou samosprávny kraj...", podobne aj navrhovaný § 5 ods. 8. Je zrejmé, že vyšší územný celok je samosprávny kraj (§ 1 ods. 1 zákona č. 302/2001 Z. z.), ale v jednom právnom predpise by sa tieto pojmy nemali voľne zamieňať. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚPV SR 	čl. I, bod 1 - definícia povinnej osoby podľa § 2 ods. 3 
Navrhovaná výnimka z doterajšieho znenia § 2 ods. 3 spočívajúca v úplnom zániku účasti povinnej osoby podľa ods. 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe je neúplná a nedostatočná na to, aby nová definícia povinnej osoby podľa § 2 ods. 3 plnila ten účel, ako je opísaný v dôvodovej správe (Osobitná časť, K bodu 1, najmä posledný odsek). Problematickým sa javí najmä zaradenie obchodných spoločností, v ktorých si štát udržiava minimálnu účasť bez zvláštnych práv, medzi povinné osoby. Príkladom je 99 % súkromná akciová spoločnosť, v ktorej si povinná osoba podľa odseku 1 alebo 2 udržiava 1 % účasť. Podľa nášho názoru neexistuje legitímny dôvod (a ani verejný záujem) na to, aby takáto obchodná spoločnosť patrila medzi povinné osoby. Na druhej strane zákon vôbec nepokrýva také obchodné spoločnosti, ktoré síce neboli založené povinnou osobou podľa odseku 1 alebo 2, ale tie v nich neskôr získali podstatnú, dominantnú alebo aj 100 % účasť. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SŠHR SR 	§ 5a ods. 3 

Vec: 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov – zásadná pripomienka 

Na základe návrhu novely zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o slobode informácií“) zverejneného na portáli právnych predpisov si Vám dovoľujeme predložiť zásadnú pripomienku Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (ďalej len ,,SŠHR SR“) a žiadame doplnenie § 5a zákona o slobode informácií nasledovne : 

1. V § 5a sa odsek 3 dopĺňa písmenom h), ktoré znie: 
„h) zmluva uzavieraná v pôsobnosti Správy štátnych hmotných rezerv, pri zabezpečovaní činností v oblasti štátnych hmotných rezerv, ktoré súvisia s plnením úloh vymedzených zákonom.7ca)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 7ca) znie: 
„7ca) § 4 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie zásadnej pripomienky: 

SŠHR SR v rámci predmetu svojej činnosti pracuje s utajovanými skutočnosťami podľa Zoznamu utajovaných skutočností SŠHR SR, vydaného a schváleného v súlade so zákonom č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o ochrane utajovaných skutočností), ktorých súčasťou sú aj informácie o súhrnných údajoch, o štruktúre a množstve mobilizačných rezerv pre potreby ozbrojených síl Slovenskej republiky, údaje o štruktúre, množstve a rozmiestnení hmotných rezerv a pohotovostných zásob . 

Informácie o množstvách a druhoch štátnych hmotných rezerv vo vlastníctve štátu, správe SŠHR SR sú informácie citlivého charakteru. Považujeme preto zverejňovanie čo i len čiastkových informácií o druhoch a množstvách komodít obstarávaných SŠHR SR v rámci tvorby, dopĺňania, financovania, hospodárenia, ochraňovania, rozmiestňovania a kontroly štátnych hmotných rezerv, ich pripravenosti na použitie na určené ciele a ďalších činností v oblasti štátnych hmotných rezerv, ktoré súvisia s plnením úloh vymedzených SŠHR SR zákonom č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov, ako aj zverejňovanie informácií o subjektoch, ktoré ochraňujú krízové zásoby Slovenskej republiky, a o určení presných lokalít rozmiestňovania štátnych hmotných rezerv, za porušovanie zákona o ochrane utajovaných skutočností. 

Zverejnením čiastkových údajov o druhu a množstve komodít obstarávaných SŠHR SR v rámci vytvárania a dopĺňania štátnych hmotných rezerv podľa požiadaviek systému hospodárskej mobilizácie a hospodárenia s nimi, by mohla neoprávnená osoba dospieť k presnému odhadu množstva, štruktúry a rozmiestnenia štátnych hmotných rezerv, a v neposlednom rade aj k zoznamu ochraňovateľov štátnych hmotných rezerv. 

Navrhovaná zásadná pripomienka sa týka výlučne zmlúv uzatváraných v rámci tvorby štátnych hmotných rezerv podľa zákona č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov. Netýka sa ostatných obchodno – záväzkových vzťahov na dodanie tovarov a služieb pre potreby hospodárskej správy SŠHR SR ako ústredného orgánu štátnej správy. 

Mgr. Eva Hrinková 
predsedníčka 
 	Z 	A 	 	
NBÚ 	K predkladacej správe: 
V predkladacej správe štvrtom odseku sa slovo „faktúra“ nahrádza slovom „faktúr“. 

Odôvodnenie: Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K dôvodovej správe všeobecnej časti: 
V dôvodovej správe všeobecnej časti piatom odseku za slovami „právnej úpravy“ sa vypúšťa slovo „možno“. 

Odôvodnenie: Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I úvodnej vete: 
V čl. I úvodnej vete sa za slovami „č. 543/2002 Z. z.“ vypúšťa čiarka a vypúšťajú sa slová „zákona č. 543/2002 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 27. bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	Za druhý bod odporúčame vložiť nový tretí bod, ktorý znie: 
„3. V § 3 ods. 2 sa za slovo „sprístupní“ vkladajú slová „alebo zverejní“. 

Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Obdobnú úpravu, ktorú predkladateľ navrhuje v druhom novelizačnom bode (§ 2 ods. 4) odporúčame aplikovať aj v § 3 ods. 2 návrhu zákona, čiže ustanoviť povinnosť povinnej osobe podľa § 2 ods. 3 (právnické osoby založené povinnými osobami podľa § 2 ods. 1 a 2) nielen sprístupňovať, ale aj zverejňovať informácie. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I tretí bod: 
V čl. I tretí bod znie: 
„3. § 4 vrátane nadpisu znie: 

„§ 4 
Vymedzenie niektorých pojmov 

Na účely tohto zákona sa rozumie 

a) informáciou akýkoľvek obsah alebo jeho časť v akejkoľvek forme, zaznamenaný na akomkoľvek nosiči, najmä obsah písomného záznamu na listine, záznamu uloženého v elektronickej forme alebo zvukového záznamu, obrazového záznamu alebo audiovizuálneho záznamu, 
b) zverejnenou informáciou informácia, ktorú môže každý opakovane vyhľadávať a získavať, najmä informácia publikovaná v tlači alebo vydaná na inom hmotnom nosiči dát umožňujúcom zápis a uchovanie informácie, alebo vystavená na úradnej tabuli s možnosťou voľného prístupu, alebo sprístupnená pomocou zariadenia umožňujúceho hromadný prístup, alebo umiestnená vo verejnej knižnici,4) 
c) sprievodnou informáciou informácia, ktorá úzko súvisí s požadovanou informáciou, najmä informácia o jej existencii, pôvode, počte, dôvode odmietnutia sprístupniť alebo zverejniť informáciu, o dobe, počas ktorej odmietnutie sprístupnenia alebo zverejnenia informácie trvá, a kedy bude opätovne preskúmaný, 
d) žiadateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá požiada o sprístupnenie informácie, 
e) hromadným prístupom k informáciám prístup neobmedzeného okruhu žiadateľov pomocou telekomunikačného zariadenia,5) najmä prostredníctvom siete internetu, 
f) osobou so zmyslovým postihnutím osoba nevidiaca, slabozraká, nepočujúca alebo nedoslýchavá, ktorá má preto obmedzenú schopnosť pri dorozumievaní.“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 4 a 5 znejú: 
„4) § 9 zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach, o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici slovenskej v znení neskorších predpisov. 
5) § 3 ods. 1 zákona č. 610/2003 Z. z.. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov.““. 

Odôvodnenie: Predkladateľovi odporúčame upraviť nanovo celé znenie § 4, v ktorom sú vymedzené základné pojmy zákona o slobode informácií. Odporúčame použiť pri kreovaní tohto ustanovenia nami navrhovanú legislatívnu techniku, ako aj jednotlivé usporiadanie pojmov podľa ich významu a obsahu (zákon upravuje slobodný prístup k informáciám a pojem informácia je vymedzený ako posledný). Odporúčané nové znenie § 4 (s premenovanými odsekmi na písmená) následne neovplyvní ostatné ustanovenia zákona o slobode informácií, nakoľko tieto ustanovenia neobsahujú žiadne (krížové) odkazy na § 4. Doplnenie slov „alebo zverejniť“ a „alebo zverejnenia“ v § 4 písm. c) odporúčame v súlade s iniciatívou predkladateľa podľa navrhovaného bodu 2. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I štvrtý bod: 
V čl. I štvrtý bod znie: 
„4. V § 5 ods. 1 uvádzacej vete sa na konci vypúšťa dvojbodka a slová „tieto informácie“ a v písmene e) sa slová „predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk“ nahrádzajú slovami „právnych predpisov, znenia interných právnych predpisov a znenia výkladových stanovísk“. 

Odôvodnenie: Odporúčame predkladateľovi pridať do tohto novelizačného bodu zosúladenie gramatickej konštrukcie uvádzacej vety v § 5 ods. 1 zákona o slobode informácií s ostatnými uvádzacími vetami v odsekoch § 5 (napríklad odsek 2, 3, 4, 6 , 7). 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	Za štvrtý bod odporúčame vložiť nový piaty bod, ktorý znie: 
„5. V § 5 ods. 5 sa slovo „noriem“ nahrádza slovom „predpisov“. 

Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Podľa teórie práva právna norma tvorí len časť právneho predpisu, z čoho teda vyplýva, že subjekty práva uvedené v § 5 ods. 5 vypracúvajú právne predpisy a nie právne normy. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I piaty bod: 
V § 5 ods. 8 písmeno a) znie: 
a) termíny zasadnutí obecného zastupiteľstva, mestského zastupiteľstva, miestneho zastupiteľstva, zastupiteľstva samosprávneho kraja (ďalej len „zastupiteľstvo“), obecnej rady, mestskej rady (ďalej len „rada“), komisií a návrh programu rokovania,“. 

Odôvodnenie: Odporúčame predkladateľovi precizovať v § 5 ods. 8 písmeno a), kde je potrebné vymenovať všetky typy zastupiteľstiev, rád a komisií v zmysle platnej právnej úpravy (zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov), aby bolo zrejmé a jasné, ktoré povinné osoby v rámci samosprávy a aké informácie sú povinné zverejňovať. Ďalej je potrebné zaviesť legislatívne skratky (zastupiteľstvo a rada), tak ako ich navrhujeme a to z dôvodu, že predkladateľ v ďalšom texte používa len skrátené pojmy. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I bod 11: 
V čl. I bod 11 znie: 
„11. V § 5a ods. 6 sa slová „siedmych“ nahrádzajú slovami „štyroch pracovných“. 
Odôvodnenie: V prípade, že k uzavretiu zmluvy alebo k doručeniu súhlasu, ak sa na platnosť uzavretia zmluvy súhlas príslušného orgánu vyžaduje, dôjde napríklad v piatok, na jej zverejnenie ostávajú už len dva dni. V špecifických prípadoch môže dôjsť automaticky k uplynutiu lehoty (napríklad k uzavretiu zmluvy dôjde vo štvrtok pred Veľkým piatkom a Veľkonočným pondelkom uplynie lehota štyroch dní). Podobná situácia môže nastať aj počas vianočných sviatkov. Na základe vyššie uvedeného navrhujeme termín zverejnenia zmluvy do štyroch pracovných dní, čím sa predíde možným komplikáciám a zachová sa účel väčšej efektívnosti využitia práva zmluvného partnera povinnej osoby, deklarovaný predkladateľom v osobitnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
NBÚ 	K čl. I bodom 12 a 13: 
1. V čl. I bod 12 znie: 
„12. V § 5a ods. 7 druhá veta znie: „Úrad vlády Slovenskej republiky môže na požiadanie účastníka zmluvy vydať potvrdenie aj v elektronickej podobe podpísané elektronickým podpisom alebo zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného predpisu.7f) 

Poznámka pod čiarou k odkazu 7f znie: 
„7f) Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Predkladateľ navrhuje možnosť vydávať potvrdenky o zverejnení zmluvy aj v elektronickej podobe. Odporúčame uvedené ustanovenie v § 5a ods. 7 druhej vete precizovať nami navrhovaným spôsobom. Odporúčame predkladateľovi možnosť podpisovať elektronickú potvrdenku nielen elektronickým podpisom ale aj zaručeným elektronickým podpisom. 
Ako vyplýva z dôvodovej správy k čl. I bodom 12 a 13 deklarujete v nej, že pokiaľ ide o písomnú formu potvrdenia, možno na ňu primerane použiť ustanovenia Občianskeho zákonníka o forme právnych úkonov (§ 40 ods. 3 „Písomný právny úkon je platný, ak je podpísaný konajúcou osobou; ak právny úkon robia viaceré osoby, nemusia byť ich podpisy na tej istej listine, ibaže právny predpis ustanovuje inak.”). 
Podľa § 40 ods. 4 druhá veta Občianskeho zákonníka písomná forma je zachovaná vždy, ak právny úkon urobený elektronickými prostriedkami je podpísaný zaručeným elektronickým podpisom. Z dôvodu tejto právnej fikcie navrhujeme aj možnosť podpisovania elektronickej potvrdenky zaručeným elektronickým podpisom, ktorý nahrádza vlastnoručný podpis „v elektronickom prostredí“ a v aplikačnej praxi môže nastať aj prípad, že žiadosť o vydanie elektronickej potvrdenky o zverejnení zmluvy bude podpísaná zaručeným elektronickým podpisom. 

2. V čl. I bode 13 predkladateľ navrhuje v § 5 nový odsek 8, v ktorom sa ustanovujú minimálne obsahové náležitosti písomnej potvrdenky. V tejto súvislosti sme v bode 12 upravili poznámku pod čiarou k odkazu 7f) všeobecne na celý zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise, pretože „v elektronickom svete“ je potrebné stanoviť podrobnejšie a presnejšie pravidlá pre vytváranie a podpisovanie elektronickej potvrdenky. Z obsahu navrhovaného ustanovenia odseku 8 nie je zrejmé najmä kto a ako ju vytvorí a podpíše. Bude potvrdenku vystavovať automaticky informačný systém evidencie zmlúv alebo elektronická podateľňa Úradu vlády SR alebo ju vytvorí individuálne (podľa obsahu) zamestnanec Úradu vlády SR? V súvislosti s tým považujeme za potrebné, aby v obsahu potvrdenky bolo uvedené, kto ju vyhotoví, pretože z toho vyplýva aj kto bude jej podpisovateľom, ako sa zverejní certifikát oprávnenej osoby, aby bolo možné hodnoverne zistiť či ide o platný podpis na elektronickej potvrdenke v zmysle ustanovení zákona č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise. V tejto súvislosti je Národný bezpečnostný úrad ako gestor elektronického podpisu v SR pripravený poskytnúť predkladateľovi ako aj Úradu vlády SR odbornú a technickú pomoc. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 14: 
V čl. I bod 14 znie. 
„14. V § 5a ods. 9 sa za slová „viacerými spôsobmi“ vkladajú slová „alebo viacerými účastníkmi zmluvy“ a bodka na konci sa nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu podľa § 5 ods. 6 písm. a) až c).“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Odporúčame predkladateľovi použiť vyššie uvedenú legislatívnu techniku za použitia krížového odkazu na platné ustanovenie § 5 ods. 6 zákona o slobode informácií. 
 	O 	N 	Pôvodné vymedzenie sa javí ako vhodnejšie.  	
NBÚ 	K čl. I bod 15: 
1. V čl. I bod 15 uvádzacej vete sa slová „§ 5b“ nahrádza slovami „V § 5b“. 
2. V § 5b ods. 1 úvodnej vete sa za slová „webovom sídle“ vkladá čiarka a slová „ak ho má zriadené“ a vypúšťa sa slovo „tieto“. 
3. V § 5b ods. 1 písm. a) úvodnej vete sa za slovo „prác“ vkladajú slová „v rozsahu“. 
4. V § 5b ods. 1 písm. b) úvodnej vete sa za slovo „práce“ vkladajú slová „v rozsahu“. 
5. V § 5b ods. 2 sa za slovo „Údaje“ vkladá slovo „podľa“ a slovo „objednávke“ sa nahrádza slovom „objednávok“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technické pripomienky. Podľa osobitnej časti dôvodovej správy povinnosť zverejňovať informácie má len povinná osoba, ktorá má svoje webové sídlo. Z navrhovaného ustanovenia § 5b ods. 1 táto povinnosť expressis verbis pre povinnú osobu nevyplýva, preto odporúčame precizovanie uvedenej povinnosti s touto podmienkou v § 5b ods. 1 návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 21: 
V nadpise § 8 sa za slovo „bankového“ vkladá slovo „tajomstva“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I bod 34: 
V § 19 ods. 5 tretej vete sa slovo „žiadateľom“ nahrádza slovami „povinnou osobou“. 

Odôvodnenie: Súčasná platná právna úprava obdobne ustanovuje rovnakú lehotu 15 dní na vybavenie odvolania (rozkladu) pre všetky povinné osoby. V dôvodovej správe predkladateľ neuvádza, aké pohnútky ho viedli k skráteniu lehoty (do 16 pracovných dní odo dňa doručenia rozkladu žiadateľom) na vybavenie rozkladu výlučne len pre ústredné orgány štátnej správy. 
Podľa § 61 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) o rozklade rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy na základe návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie (rozkladovej komisie). Osobitná komisia na prejednanie rozkladu má povahu poradného orgánu vedúceho ústredného orgánu štátnej správy. Táto komisia posudzuje prvostupňové rozhodnutie tak zo stránky právnej, ako aj skutkovej. 
Doterajšia aplikačná prax ukázala, že aj keď síce rozhodovanie v prvom aj druhom stupni sa uskutočňuje na správnom orgáne toho istého stupňa, je potrebné určité časové obdobie, aby prvostupňový správny orgán sa mohol ešte vyjadriť k samotnému podanému rozkladu, poprípade predložiť nové informácie, doplniť dokazovanie a celý spisový materiál odovzdať druhostupňovému správnemu orgánu. Ten sa musí v prvom rade oboznámiť s celým spisovým materiálom, musí po organizačnej a administartívnej stránke zabezpečiť zvolanie rozkladovej komisie, kde časť jej členov tvoria odborníci z právnej teórie a praxe, ktorí nie sú zamestnancami ústredného orgánu štátnej správy a je potrebné zabezpečiť ich účasť na rokovaní rozkladovej komisie. Aj títo členovia komisie potrebujú časový priestor na zodpovedné naštudovanie spisového materiálu a následné zaujatie odborného stanoviska ku konkrétnej prejednávanej veci. 
Celý tento procesný postup, aj keď sa to možno na prvý pohľad nezdá, je časovo náročný a to aj z dôvodu, že ústredné orgány štátnej správy v rámci svojej zákonnej činnosti vydávajú veľké množstvo rozhodnutí, voči ktorým môže dotknutá osoba podať v zákonnej lehote riadny opravný prostriedok. 
Na základe vyššie uvedených skutočností a najmä dlhoročných praktických skúseností požadujeme od predkladateľa, aby nová lehota 16 pracovných dní na vybavenie rozkladu proti rozhodnutiam ústredných orgánov štátnej správy bola rovnaká, tak ako je to aj u ostatných povinných osôb. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. I bod 36: 
V čl I bod 36 uvádzacej vete sa slová „§ 2a“ nahrádzajú slovami „§ 24“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. II prvý bod: 
V čl II prvom bode poznámke pod čiarou k odkazu 9b sa slová „neskorších predpisov“ nahrádzajú slovami „zákona č. .../2011 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 48. bodom prílohy č. 5 k Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	K čl. II druhý bod: 
K uvedenému novelizačnému bodu si uplatňujeme obdobnú pripomienku ako k čl. I bodom 12 a 13. 	O 	N 	Predmetné ustanovenia boli z návrhu zákona vypustené.  	
NBÚ 	Všeobecné pripomienky k priestupkom: 
1. Táto pripomienka je síce nad rámec predkladaného návrhu zákona, ale chceme ňou predkladateľa ako vecného gestora upozorniť na „dvojkoľajnosť“ inštitútu priestupku na úseku ochrany spoločenských vzťahov v oblasti slobodného prístupu k informáciám. Na jednej strane je to existencia skutkovej podstaty priestupku v § 42a priestupkového zákona, ktorá bola doplnená do tohto právneho predpisu paradoxne zákonom o slobode informácií. Na druhej strane je to existencia skutkovej podstaty priestupku v § 21a zákona o slobode informácií, ktorá bola do tohto právneho predpisu doplnená zákonom č. 628/2005 Z. z. a podľa dôvodovej správy k tomuto zákonu, došlo k uvedenému doplneniu z dôvodu, že v novele zákona o priestupkoch sa v tom období navrhovalo vypustiť návrhové priestupky a tak Ministerstvo spravodlivosti SR navrhlo po dohode s Ministerstvom vnútra SR zapracovať skutkovú podstatu priestupku podľa platného § 42a priestupkového zákona do zákona o slobode informácií. Avšak k vypusteniu návrhového priestupku v § 42a priestupkového zákona do dnešného dňa nedošlo a preto v súčasnosti existujú „dve totožné skutkové podstaty priestupku pre oblasť slobodného prístupu k informáciám.“ Z uvedeného dôvodu odporúčame predkladateľovi v návrhu zákona v samostatnom novelizačnom bode vypustiť skutkovú podstatu priestupku v § 42a priestupkového zákona v zmysle dôvodovej správy k zákonu č. 628/2005 Z. z. 

2. Ďalšou alternatívou, ktorú odporúčame predkladateľovi zvážiť, je celkové vypustenie skutkových podstát priestupkov na úseku ochrany spoločenských vzťahov v oblasti slobodného prístupu k informáciám, teda aj v § 42a zákona o priestupkoch ako aj v § 21a zákona o slobode informácií. 
Podľa zákona o slobode informácií majú povinnosť sprístupňovať informácie tzv. povinné osoby, ktoré podrobne definuje § 2 zákona o slobode informácií. Ide o štátne orgány, obce, právnické osoby zriadené zákonom, štátnym orgánom, vyšším územným celkom, obcou a v určitých prípadoch aj fyzické osoby, ktoré vykonávajú verejnú správu, rozhodujú o právach a povinnostiach občanov, hospodária s verejnými prostriedkami alebo vykonávajú činnosť vo verejnom záujme. Ide teda v prvom rade o zodpovednosť za porušenie povinnosti uloženej právnickej osobe (orgánu verejnej moci). V žiadnom ustanovení zákona o slobode informácií sa neukladá konkrétna povinnosť fyzickej osobe. Podľa nášho názoru, by sa mala v tejto problematike na prvom mieste vyvodzovať administratívnoprávna zodpovednosť za tzv. iný správny delikt právnickej osoby a nie za priestupok voči fyzickej osobe, ako vedúcemu alebo zamestnancovi orgánu verejnej moci. Podľa súčasnej platnej právnej úpravy je vedúci alebo zamestnanec orgánu verejnej moci za komisívne alebo omisívne porušenie svojich pracovných úloh zodpovedný v zmysle príslušných pracovnoprávnych predpisov resp. predpisov upravujúcich štátnozamestnanecký pomer a ak spôsobí svojim protiprávnym konaním orgánu verejnej moci škodu, tak je zodpovedný aj za ňu. 
Podľa nášho názoru, by sa mala táto „tvrdosť zákona“ odstrániť tým spôsobom, že za porušenie povinnosti v zmysle zákona o slobode informácií a zákona o opakovanom použití informácií bude zodpovedný vo všeobecnosti orgán verejnej moci ako povinná osoba, pretože obidva zákony ukladajú expressis verbis povinnosti len jemu. Ak by došlo k protiprávnemu stavu, nesplneniu si povinnosti sprístupnenia informácií orgánom verejnej moci, máme za to, že sankcia v podobe disciplinárneho konania a vyvodenia zodpovednosti, resp. náhrady škody voči konkrétnemu vedúcemu alebo zamestnancovi orgánu verejnej moci podľa osobitných predpisov je dostačujúca. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBS 	 
Predkladateľ (Ministerstvo spravodlivosti SR) má povinnosť predložiť pripravovaný návrh zákona na vnútrokomunitárne pripomienkové konanie (konzultáciu) do Európskej centrálnej banky, pretože pripravovaný návrh zákona vzhľadom na jeho obsah [najmä vzhľadom na zasahovanie do činnosti bankových inštitúcií formou „prelamovania“ bankového tajomstva a na ukladanie úloh národnej centrálnej banke (NBS)] podlieha povinnej konzultácii s Európskou centrálnou bankou podľa ustanovení čl. 127 ods. 4 a čl. 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v platnom znení (Ú. v. EÚ C 83, 30. 3. 2010), ustanovení čl. 4 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky v platnom znení (Ú. v. EÚ C 83, 30. 3. 2010) a ustanovení rozhodnutia Rady (ES) č. 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa vnútroštátnych orgánov s Európskou centrálnou bankou ohľadom návrhov právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3. 7. 2010; mimoriadne slovenské vydanie Ú. v. EÚ, kap. 01/zv. 01; korigendum Ú. v. EÚ L 234, 29. 8. 2006). 
Pritom informáciu o skutočnosti, že návrh zákona podlieha vnútrokomunitárnemu pripomienkovému konaniu treba doplniť aj do správy k návrhu pripravovaného zákona. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Návrh zákona nezasahuje do činnosti bankových inštitúcií  	
NBS 	 
Znenie navrhnutého čl. I bodu 3, teda znenie navrhnutého nového ustanovenia § 4 ods. 6, ktoré obsahuje definíciu pojmu informácia [„Informáciou na účely tohto zákona sa rozumie akýkoľvek obsah alebo jeho časť v akejkoľvek forme, ...“] je potrebné upraviť tak, aby táto definícia plne rešpektovala význam jednotlivých slov v slovenčine (podľa slovníkov slovenčiny zostavených Jazykovedným ústavom Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied), pričom v záujme jednoznačnosti je minimálne potrebné slová „akýkoľvek obsah“ nahradiť slovami „akýkoľvek myšlienkový obsah“. Ako alternatívnu navrhujeme znenie čl. I bodu 3, teda znenie nového ustanovenia § 4 ods. 6 upraviť tak, aby toto ustanovenie obsahovalo definíciu pojmu „dokument“. 
Odôvodnenie: 
Pôvodne navrhnutá definícia pojmu „informácia“ v novom ustanovení § 4 ods. 6 obsahuje náznaky tautologickej definície [informácia = obsah a obsah = informácia], čo je podľa všetkého dôsledkom nepresného a nedomysleného pozmenenia definície východiskového pojmu „dokument“ z európskych právnych aktov (s pozmenením na navrhovaný pojem „informácia“). Pritom východiskový pojem „dokument“ (teda nie pojem „informácia“) obsahuje ustanovenie čl. 2 bod 1 písm. a) a b) smernice Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 345, 31. 12. 2003; mimoriadne slovenské vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/zv. 32), ale obdobný pojem „dokument“ (teda nie pojem „informácia“) obsahuje aj ustanovenie čl. 3 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31. 5. 2001; mimoriadne slovenské vydanie Ú. v. EÚ, kap. 01/zv. 03). Navyše, pôvodne navrhnutá definícia pojmu „informácie“ v novom ustanovení § 4 ods. 6 nezohľadňuje ani skutočnosť, že aj hmotné veci mávajú svoj materiálny obsah (náplň), ale taktiež nezohľadňuje skutočnosť, že jedným z významov slova „obsah“ jej aj obsah rozsiahlejších písomností uvádzaný na začiatku alebo na konci príslušnej písomnosti. Pojmy „dokument a „informácia“ nie je možné prosto zamieňať ani stotožňovať. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
NBS 	 
V čl. I bode 4 je potrebné navrhovanú úpravu § 5 ods. 1 písm. e) doplniť takto: »a na konci sa bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „toto ustanovenie sa nevzťahuje na interné právne predpisy a výkladové stanoviská vzťahujúce sa na služby centrálnej banky (alt.: na služby Národnej banky Slovenska) vykonávané za účelom zabezpečenia jej hlavného cieľa a úloh podľa osobitných predpisov,5a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie: 
„5a) § 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov. 
Protokol o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky v platnom znení (Ú. v. EÚ C 83, 30. 3. 2010).“. 
Odôvodnenie: 
Uvedená úprava sa navrhuje najmä z dôvodu zabezpečenia hlavných činností Národnej banky Slovenska. Zverejnením vnútorných právnych predpisov bude znemožnené zabezpečiť (nielen z pohľadu bezpečnosti) plnenie úloh Národnej banky Slovenska ako centrálnej banky tvoriacej súčasť Eurosystému a Európskeho systému centrálnych bánk. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBS 	 
V čl. I bode 4 je potrebné navrhovanú úpravu § 5 ods. 1 písm. e) doplniť takto: »a na konci sa bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „toto ustanovenie sa nevzťahuje na interné právne predpisy a výkladové stanoviská vzťahujúce sa na služby centrálnej banky (alt.: na služby Národnej banky Slovenska) vykonávané za účelom zabezpečenia jej hlavného cieľa a úloh podľa osobitných predpisov,5a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie: 
„5a) § 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov. 
Protokol o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky v platnom znení (Ú. v. EÚ C 83, 30. 3. 2010).“. 
Odôvodnenie: 
Uvedená úprava sa navrhuje najmä z dôvodu zabezpečenia hlavných činností Národnej banky Slovenska. Zverejnením vnútorných právnych predpisov bude znemožnené zabezpečiť (nielen z pohľadu bezpečnosti) plnenie úloh Národnej banky Slovenska ako centrálnej banky tvoriacej súčasť Eurosystému a Európskeho systému centrálnych bánk. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBS 	 
V čl. I bode 4 je potrebné navrhovanú úpravu § 5a ods. 1 upraviť takto: 
»V § 5a ods. 1 sa za slová „právnických osôb“ vkladá čiarka a slová „zriadených zákonom, na základe zákona“ sa nahrádzajú slovami „ktoré sú povinnými osobami podľa § 2 ods. 2 alebo 3 a subjektmi verejnej správy,7aa)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 7aa znie: 
„7aa) § 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“.«. 

Odôvodnenie: 
Uvedená úprava sa navrhuje vzhľadom na skutočnosť, že medzi povinné osoby podľa § 2 ods. 2 alebo 3 patria aj také právnické osoby zriadené zákonom, ktoré nepatria medzi subjekty verejnej správy (teda nehospodária s verejnými prostriedkami), pričom v ich prípade nie je objektívne daný verejný záujem a dôvod na povinné zverejňovanie všetkých ich zmlúv. Ide predovšetkým o rôzne profesijné, stavovské a záujmové komory zriadené zákonom, napríklad o Slovenskú komoru architektov a Slovenskú komoru stavebných inžinierov (zriadené zákonom SNR č. 138/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), Slovenskú komoru daňových poradcov (zriadenú zákonom SNR č. 78/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), Slovenskú komoru audítorov (zriadenú zákonom č. 540/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú komoru psychológov (zriadenú zákonom NR SR č. 199/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov), Komoru reštaurátorov (zriadenú zákonom NR SR č. 200/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov), Komoru geodetov a kartografov (zriadenú zákonom NR SR č. 216/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), Notársku komoru SR (zriadenú zákonom SNR č. 323/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), Slovenskú advokátsku komoru (zriadenú zákonom č. 586/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenská komora exekútorov (zriadenú zákonom NR SR č. 233/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú komoru patentových zástupcov (zriadenú zákonom č. 344/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú lesnícku komoru (zriadenú zákonom NR SR č. 259/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú poľovnícku komoru (zriadenú zákonom č. 274/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú banskú komoru (zriadenú zákonom č. 59/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov), Komoru kominárov Slovenska (zriadenú zákonom č. 161/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov), Komoru veterinárnych lekárov SR (zriadenú zákonom č. 442/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), Slovenskú komoru výcvikových zariadení autoškôl (zriadenú zákonom č. 359/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov), ako aj Slovenskú lekársku komoru, Slovenskú komoru zubných lekárov, Slovenskú lekárnickú komoru, Slovenskú komoru psychológov, Slovenskú komoru sestier a pôrodných asistentiek, Slovenskú komoru laborantov, asistentov a technikov, Slovenskú komoru fyzioterapeutov, Slovenskú komoru zubných technikov, Slovenskú komoru ortopedických technikov a Slovenskú komoru iných zdravotníckych pracovníkov (tieto stavovské komory v zdravotníctve sú zriadené zákonom č. 578/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov). 
 	O 	N 	Avšak ide o povinné osoby podľa § 2, preto treba zachovať doterajšiu koncepciu.  	
NBS 	 
Pôvodné znenie ustanovenia § 5a o povinnom zverejňovaní zmlúv navrhujeme obsahovo upraviť obdobne ako sa podľa bodu 15 predloženého návrhu zákona upravujú ustanovenia § 5b ods. 1 o povinnom zverejňovaní objednávok a faktúr tak, aby povinná osoba na svojom webovom sídle po dobu najmenej dvoch rokov zverejnila úplné znenie ňou uzavretých zmlúv alebo v štruktúrovanej a prehľadnej podobe zákonom ustanovené údaje o ňou uzavretých zmluvách. Takto koncipovaná právna úprava by jasne a jednoznačne vymedzila časový limit povinného zverejnenia zmlúv (takýto časový limit aj v záujme prehľadnosti zverejnených zmlúv) a taktiež by umožnila povinným osobám využívať pri zverejňovaní zmlúv svoje vlastné informačné systémy, z ktorých by mohli požadované dáta exportovať priamo na svoje webové sídlo bez nutnosti skenovania listinných zmlúv. Takýmto spôsobom zverejňovania zmlúv sa zníži administratívna záťaž povinných osôb. Nezanedbateľným prínosom je zrýchlenie a zefektívnenie vyhľadávania v rámci zverejňovaných údajov. Preto navrhujeme do návrhu pripravovaného zákona doplniť aj takéto ustanovenie. 
»V § 5a ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Povinná osoba podľa predchádzajúcej vety zverejní povinne zverejňovanú zmluvu tak, že na svojom webovom sídle po dobu najmenej dvoch rokov zverejní úplné znenie povinne zverejňovanej zmluvy alebo v štruktúrovanej a prehľadnej podobe zverejní najmä tieto údaje o povinne zverejňovanej zmluve: 
a) názov zmluvy, 
b) identifikáciu účastníkov zmluvy, 
c) popis predmetu zmluvy 
d) hodnotu predmetu zmluvy, 
e) dátum uzavretia zmluvy, ako aj dátum udelenia súhlasu s uzavretím zmluvy, ak sa na platnosť zmluvy vyžaduje súhlas príslušného orgánu, 
g) označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa) ak ide o zmluvu, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu.7fb)“.«. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	 	
NBS 	 
Do návrhu pripravovaného zákona je potrebné za pôvodne navrhnutý bod 8 doplniť ďalší, nový bod 9 s takýmto znením. 
»9. V § 5a ods. 3 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo iné finančné nástroje“.«. 
Zároveň je potrebné v článku I prečíslovať nasledujúce body. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutá úprava je potrebná na to, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými finančnými nástrojmi, teda s cennými papiermi a finančnými derivátmi, pretože je reálne nemožné vopred zverejniť zmluvy o obchodoch s finančnými nástrojmi, ktoré sa na regulovaných finančných trhoch vykonáva on line. Doterajšie imperfektné znenie § 5a, ktoré nezohľadňuje špecifický časové podmienky pre okamžité vykonávanie obchodov s finančnými derivátmi, sa bez navrhnutej úpravy nedá v praxi dodržiavať ani pri obchodoch s finančnými derivátmi odvodenými od štátnych cenných papierov. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
NBS 	 
V čl. I je potrebné vypustiť bod 9 (teda zmenu ustanovenia § 5a ods. 4) a naďalej ponechať doterajšie znenie § 5a ods. 4, prípadne treba čl. I bod 9 (teda zmenu ustanovenia § 5a ods. 4) upraviť takto: 
»9. V § 5a ods. 4 sa prvá veta a druhá veta nahrádzajú vetou, ktorá znie: „Povinne zverejňovaná zmluva, ktorej účastníkom je povinná osoba, ktorá je subjektom verejnej správy,7aa) sa zverejňuje v Centrálnom registri zmlúv (ďalej len „register“); to neplatí, ak ide o povinné osoby, ktorými je Národná banka Slovenska, obec, vyšší územný celok, alebo nimi zriadená alebo založená právnická osoba, ktorá je povinnou osobou podľa § 2 ods. 2 alebo 3.“.«. 
Odôvodnenie: 
Pôvodne navrhnutá úprava § 5a ods. 4 prvej vety nezohľadňuje skutočnosť, že podľa už aj navrhnutej úpravy znenia ustanovenia § 5a ods. 4 prvej vety sa stane nadbytočné ustanovenie § 5a ods. 4 druhej vety (ktoré sa podľa pôvodného návrhu malo zachovať). Medzi právnické osoby zriadené alebo založené obcami alebo vyššími územnými celkami (na ktoré by sa vzťahovala už aj pôvodne navrhnutá úprava znenia § 5a ods. 4 prvej vety) patria aj rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadené obcami alebo vyššími územnými celkami (na ktoré sa vzťahuje doterajšie ustanovenie § 5a ods. 4 druhej vety). Preto v prípade nahradenia doterajšieho znenia § 5a ods. 4 prvej vety je zároveň potrebné nahradiť aj doterajšie znenie § 5a ods. 4 druhej vety. 
Navyše, pôvodne navrhnutá úprava § 5a ods. 4 prvej vety nezohľadňuje špecifické postavenie a úlohy Národnej banky Slovenska ako nezávislej národnej centrálnej banky Slovenskej republiky, ktorá je súčasťou Eurosystému a Európskeho systému centrálnych bánk a musí mať možnosť nezávisle plniť úlohy v rámci Eurosystému a Európskeho systému centrálnych bánk bez časovej a inej závislosti na orgánoch štátnej správy (Úrade vlády SR) pri zverejňovaní povinne zverejňovaných zmlúv. Vzhľadom na nevyhnutnosť nezávislého postavenia Národnej banky Slovenska ako národnej centrálnej banky (čo je bezpodmienečnou podmienkou aj podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie) nemožno akceptovať, aby podmienkou nadobudnutia účinnosti povinne zverejňovaných zmlúv uzatvorených Národnou bankou Slovenska bolo ich zverejnenie v Centrálnom registri zmlúv, ktorý vedie ústredný orgán štátnej správy (Úrady vlády SR). Pôvodne navrhnutá úprava § 5a ods. 4 zákona o slobodnom prístupe k informáciám by mohla vytvárať priestor potenciálne nežiaduce zasahovanie do nezávislého postavenia a plnenia úloh národnej centrálnej banky. Keby totiž podmienkou nadobudnutia účinnosti zmluvy uzatvorenej Národnou bankou Slovenska bolo jej zverejnenie v centrálnom registri zmlúv, mohlo by potenciálne dochádzať zo strany orgánov štátnej správy k účelovým zásahom do činnosti Národnej banky Slovenska, napríklad vo forme účelového odďaľovania zverejnenia zmluvy v centrálnom registri zmlúv, v dôsledku čoho by Národná banka Slovenska nemohla poskytovať ani prijímať plnenia v zmysle platnej, ale ešte neúčinnej (nezverejnenej) zmluvy. Preto navrhujeme buď z čl. I vypustiť bod 9 (teda zmenu ustanovenia § 5a ods. 4), prípadne treba upraviť čl. I bod 9 (teda zmenu ustanovenia § 5a ods. 4) tak, aby zostal zachovaný súčasný systém vo vzťahu k Národnej banke Slovenska, ktorá promptne zverejňuje svoje zmluvy vo vlastnej réžii na svojom webovom sídle. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
NBS 	 
8. V čl. I bode 15 (§ 5b ods. 1) uvádzacej vete je potrebné za slovom „údaje“ vložiť dvojbodku. 

9. V čl. I bode 15 (§ 5b ods. 1 písm. a) je potrebné za slovom „prác“ vypustiť dvojbodku a v štvrtom bode slovo „hodnota“ nahradiť slovom „hodnotu“. 
 	O 	A 	 	
NBS 	 
V čl. I bod 15 (§ 5b ods. 1) je potrebné vypustiť v § 5b ods. 1 písm. b) štvrtý bod. 
Odôvodnenie: 
Uvádzanie dátumu a osobitne spôsobu zaplatenia faktúry je irelevantné a vyžiadalo by si ďalšie náklady na opätovnú úpravu systému pre povinné zverejňovanie týchto údajov, ktoré by boli neadekvátne z hľadiska významu informácií, ktorými sú dátum a spôsob úhrady faktúry. Takáto požiadavka je neadekvátna aj vzhľadom na požiadavky podľa iných zákonov, napríklad podľa § 32 ods. 5 zákona o správe daní a poplatkov (zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov). 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
NBS 	 
V čl. I bod 15 (§ 5b ods. 2) je potrebné slovo „objednávke” nahradiť slovom „objednávky”. 

12. Do predloženého návrhu novely zákona (čl. 1) navrhujeme doplniť takýto ďalší, nový bod 16 s takýmto znením. 
»15. Za § 5b sa vkladá § 5c, ktorý znie. 
„§ 5c 
Vláda Slovenskej republiky môže nariadením ustanoviť hodnotu zmlúv, objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, ako aj ďalšie podrobnosti o povinnom zverejňovaní zmlúv, objednávok tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby.“.«. 
Zároveň je potrebné v článku I prečíslovať nasledujúce body. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme do pripravovaného zákona doplniť splnomocňovacie ustanovenie, ktorým by sa umožnilo vláde Slovenskej republiky vydať nariadenie operatívne reagujúce na prípadné poznatky z praxe pri povinnom zverejňovaní zmlúv, objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby. Takéto splnomocňovacie ustanovenie je opodstatnené aj vzhľadom na realistické predpoklady, že navrhnutá novela prinesie zvýšené administratívne zaťaženie pre mnohé povinné osoby a taktiež na poznatky z praxe o vzniku významných komplikácií v praxi po nadobudnutí účinnosti doteraz poslednej novely zákona o slobodnom prístupe k informáciám. 
 	O 	ČA 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
NBS 	 
Z čl. I je principiálne potrebné vypustiť bod 22, teda treba vypustiť navrhovanú úpravu § 8 o prelomení bankového tajomstva. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava § 8 zákona o prístupe k informáciám je zasahovaním do činnosti bankových inštitúcií formou „prelamovania“ bankového tajomstva, ktoré znevýhodňuje slovenské bankové inštitúcie pri hospodárskej súťaži na vnútornom finančnom trhu EÚ z hľadiska povinného zverejňovania celého znenia zmlúv (čiže všetkých zmluvných podmienok), čo môže využívať až zneužívať zahraničná konkurencia poskytujúca cezhraničné bankové služby podľa zmlúv spravovaných zahraničným právom, keďže na takéto zmluvy sa vzťahujú pravidlá o bankovom tajomstve podľa príslušného zahraničného práva (teda na takéto zmluvy sa nevzťahuje ani prelomenie bankového tajomstva podľa slovenského práva). Navyše, navrhnutá úprava § 8 zákona o prístupe k informáciám je z legislatívneho hľadiska neprípustnou nepriamou novelizáciou ustanovení o bankovom tajomstve v zákone o bankách (zákone č. 483/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov), pričom takáto nepriama novelizácia nerešpektuje princípy právneho štátu a popri tom nerešpektuje ani čl. 11 ods. 1 Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov schválených Národnou radou SR (v spojení s § 69 zákona NR SR č. 350/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov) a rovnako nerešpektuje čl. 10 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBS 	 
Do predloženého návrhu novely zákona (čl. 1) navrhujeme doplniť aj takýto ďalší, nový bod 25 s takýmto znením. 
„25. V § 10 sa vypúšťa odsek 3.“. 
Zároveň je potrebné v článku I prečíslovať nasledujúce body. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme do pripravovaného zákona doplniť ustanovenie, ktorým by sa z § 10 vypustil odsek 3 o prelomení obchodného tajomstva, a to z obdobných dôvodov aké sú uvedené už v odôvodnení k čl. I bodu 22 o pôvodne navrhnutej úprave § 8 o prelomení bankového tajomstva. Na podporu tohto návrhu súčasne uvádzame výňatok zo stanoviska jedného zahraničného obchodného partnera z krajiny Európskej únie, s ktorým NBS (ako národná centrálna banka) úzko spolupracuje a ktorý sa vyjadril k zaslanej informácii o nových povinnostiach Národnej banky Slovenska v súvislosti so zverejňovaním zmlúv, objednávok a faktúr. Tohto zahraničného obchodného partnera nateraz označujeme ako spoločnosť ABC v nasledujúcom citáte z jeho listu: „ABC výslovne nesúhlasí so zverejnením zmlúv, faktúr alebo objednávok týkajúcich sa podnikania spoločnosti ABC a jeho pobočiek, bez ohľadu na to, či to bude na internete alebo v iných registroch, ktoré sú verejne prístupné. Informácie uvedené v týchto dokumentoch sú chránené ako obchodné tajomstvo, dôverné a utajované informácie a/alebo osobné údaje. Zverejnenie takýchto informácií by malo za následok značné riziko porušenia zákona a zmluvy, stratu bezpečnosti, stratu dôvery voči spoločnosti ABC a následne by to pre spoločnosť ABC znamenalo stratu zákaziek a zisku. Spoločnosť ABC si v tomto prípade vyhradzuje právo uplatniť si náhradu škody z dôvodu nepriamych alebo následných strát, ako je ušlý zisk, výrobné straty a strata zákaziek v dôsledku zverejnenia dôverných údajov spoločnosti.“. 

15. V čl. I bod 27 je potrebné znenie nového ustanovenia § 11 ods. 1 písmena i) upraviť takto: 
„i) jej sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť povinnej osoby alebo jej informačného systému, najmä prístupové heslá, analýzy zraniteľností a rizík informačného systému, výsledky penetračných testov, bezpečnostné nastavenie informačného systému, bezpečnostnú politiku,“. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutá úprava nového ustanovenia § 11 ods. 1 písmena i) je potrebne vzhľadom na skutočnosť, že treba zabezpečiť nielen ochranu informačných systémov, ale aj ochranu ďalších súčastí bezpečnosti povinnej osoby vrátane Národnej banky Slovenska ako povinnej osoby a zároveň národnej centrálnej banky tvoriacej súčasť a plniacej úlohy Eurosystému a Európskeho systému centrálnych bánk. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
NBS 	 
V čl. I bode 34 je potrebné navrhované nové znenie § 19 ods. 2 upraviť takto: 
„(2) O odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje nadriadený povinnej osoby, ktorá vo veci rozhodla alebo mala rozhodnúť. Proti rozhodnutiu ústredného orgánu štátnej správy alebo inej povinnej osoby, ktorá nemá nadriadený orgán, možno podať rozklad; o rozklade rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy, alebo vedúci príslušnej inej povinnej osoby, ktorá nemá nadriadený orgán.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutá úprava nového znenia § 19 ods. 2 zákona o slobodnom prístupe k informáciám (zákona č. 211/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov) je potrebná preto, aby tento zákon celkom jasne a jednoznačne riešil doteraz neupravený postup, respektíve kompetenciu na rozhodovanie o rozkladoch podaných proti prvostupňovým rozhodnutiam podľa zákona č. 211/2000 Z. z. (prvostupňovým "info-rozhodnutiam") takých povinných osôb, ktoré nemajú žiadny nadriadený orgán (a nepatria ani medzi orgány štátnej správy), ako sú napríklad viaceré právnické osoby zriadené zákonom (napríklad Fond ochrany vkladov alebo Garančný fond investícií). Pritom výraz "vedúci povinnej osoby" zohľadňuje jednak pojem "vedúci ústredného orgánu štátnej správy" a tiež súvisiacu terminológiu Správneho poriadku (zákona č. 71/1967 Zb. v znení neskorších predpisov), ktorý používa pojmy "vedúci ústredného orgánu štátnej správy" a "vedúci správneho orgánu" (napríklad v § 11 ods. 1, § 58 ods. 3, § 61 ods. 2 a § 65 ods. 1 Správneho poriadku) a ktorý sa používa aj pri konaniach podľa zákona č. 211/2000 Z. z. (ktorý pozná aj pojem "povinná osoba"). V konečnom dôsledku podstatou navrhnutej úpravy § 19 ods. 2 tretej (poslednej) vety je právne spresnenie procesného postupu podľa zákona č. 211/2000 Z. z., a to so zachovaním vecného obsahu tohto procesného postupu. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NBS 	 
17. V čl. I bode 36 (§ 24) je potrebné slová „§ 2a“ nahradiť slovami „§ 24“. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
PPV 	k bodu 3- § 4 ods. 6  
Do navrhovaného ustanovenia žiadame doplniť druhú vetu, ktorá znie: 

„Informáciou podľa predchádzajúce vety je informácia, ktorá vznikla u povinnej osoby.“ 

Odôvodnenie: 
Vetu navrhujeme do ustanovenia doplniť z dôvodu právnej istoty. Takto formulované ustanovenie umožňuje žiadať od povinnej osoby akúkoľvek informáciu, ktorá sa u nej nachádza. Povinné osoby sú jednoznačne povinné sprístupňovať tie informácie, ktoré sú ich „pôvodné informácie“, teda ktoré vznikli v súvislosti s ich činnosťou. Je nesprávne, aby povinné osoby sprístupňovali informácie, ktorými síce disponujú, ale získali ich pri svojej činnosti, aby sa stali podkladom alebo súčasťou svojej vlastnej činnosti. Ide napríklad o informácie, ktorá má k dispozícii povinná osoba podľa tohto zákona prešetrujúca sťažnosť, ktoré získala za týmto účelom. Tieto informácie sú súčasťou spisu. Sprístupnenie takýchto informácií je nesprávne najmä s ohľadom na to, že podať sťažnosť je ústavné právo (nie povinnosť) osoby. Sprístupňovať informácie, ktoré osoba poskytla na účely ochrany svojich práv je neetické. 
Takýchto prípadov môže byť aj viac, napríklad podkladové materiály poskytované kontrolórom v súvislosti s kontrolnou činnosťou, atď. 

 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
PPV 	K bodu 11 
slovo „siedmych“ je potrebné uviesť v správnom gramatickom tvare „siedmich“ 	O 	A 	 	
PPV 	K bodu 15 - § 5b ods. 2 
Za slovo „Údaje“ je potrebné doplniť slovo „podľa“. Slovo „objednávke“ je potrebné uviesť v správnom páde „objednávky“. 	O 	A 	 	
PPV 	k bodu 17, § 6 ods. l 
Odporúčame zvážiť doplnenie tejto vety do cit. ustanovenia; prípadne preformulovať prvú vetu. 

Odôvodnenie: 
Prvá veta tohto ustanovenia ukladá povinným osobám povinnosť informácie zverejňovať spôsobom umožňujúcim hromadný prístup, neobmedzuje sa iba na zverejňovanie prostredníctvom svojho webového sídla. Upravuje akýkoľvek hromadný prístup. Doplnením druhej vety v navrhovanej podobe by v nej uvedené povinné osoby zbavilo povinnosti zverejňovať informácie spôsobom umožňujúcim akýkoľvek hromadný prístup, na čo by im postačovalo, aby nemali zriadené webové sídlo. Dotknuté subjekty, hoci nemajú zriadené webové sídlo, môžu zverejňovať informácie iným spôsobom ktorý umožňuje hromadný prístup, napríklad vo verejnosti dostupných priestoroch (na tabuliach a pod.).  	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
PPV 	K bodu 25, § 11 ods. 1 písm. c) 
Slová, ktoré sa majú do cit. ustanovenia doplniť: „alebo ak ide o informáciu týkajúcu sa závažného vplyvu na zdravie ľudí svetové kultúrne a prírodné dedičstvo, 18) životné prostredie vrátane biologickej diverzity a ekologickej stability 19) alebo o znečisťovaní životného prostredia,“ odporúčame zaradiť ako samostatné písmeno. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný text je obsahovo odlišný než obsah platného písmena c). Ide o legislatívno-technickú úpravu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
PPV 	K bodu 33: § 17 ods. 2 písm. d) 

V súvislosti s doplnením nového písmena d), ktoré upravuje vyžiadanie súhlasu od osoby podľa § 11 ods. 1 písm. a) navrhujeme nad rámec zákona zvážiť vypustenie písmena a) z cit. ustanovenia § 11 ods. 1. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 11 ods. 1 písm. a) umožňuje sprístupňovanie informácií, ktoré sú informáciami osôb, ktoré nie sú povinnými osobami podľa zákona o slobode informácií a povinnej osobe ich odovzdala. Z ustanovenia nie je zrejmé na aký účel informácie povinnej osobe odovzdala, je však nepochybné, že tým účelom nebolo ich sprístupňovanie. Možno sa domnievať, že táto osoba informáciu povinnej osobe odovzdala na účely súvisiace s výkonom kompetencií povinnej osoby (napríklad ako podklad na rozhodnutie, podklad k prešetrovaniu sťažnosti, podklad ku kontrole a pod.). 

Druhá časť ustanovenia, ktorá upravuje, že ak táto osoba na výzvu povinnej osoby neodpovie do siedmich dní, predpokladá sa, že so sprístupnením informácie súhlasí, pričom na tieto následky musí byť upozornená. 
Toto ustanovenie považujeme za nesprávne, ktorého aplikácia môže mať vážne dôsledky, Jedným z nich môže byť aj zásah do súkromia, integrity a pod. osoby, najmä ak takouto osobou je fyzická osoba. Nie je správny zakotvený predpoklad, že ak vyzvaná osoba na výzvu nereaguje, automaticky súhlasí so zverejnením informácií, ktoré môžu mať aj výsostne intímny charakter, môžu sa týkať osobnosti alebo súkromia tejto osoby, a ktoré, samozrejme táto osoba nemá záujem sprístupniť. Túto situáciu nemôže konvalidovať upozornenie vo výzve. 

Táto úprava neuvažuje o tom, že vyzvaná osoba nemusí udeliť súhlas napríklad z dôvodu, že je dlhodobo hospitalizovaná, je mimo územia štátu a pre mnohé ďalšie dôvody. 

Sprístupnenie informácie podľa § 11 ods. 1 písm. a), najmä ak osoba na výzvu neodpovedala, považujeme za porušovanie ľudských práv. Je neprípustné, ak osoba, ktorá povinnej osobe dala k dispozícii informácie zrejme na presný účel, nereaguje na výzvu na udelenie súhlasu so sprístupnením, predpokladať, že so sprístupnením súhlasila. Máme zato, že, ak takáto osoba nedá výslovný súhlas, teda ak aj nereaguje na výzvu, má sa predpokladať, že takýto súhlas nedala. 

Odporúčame vypustiť úpravu písm. a) z § 11 ods. 1 aj z dôvodu, že povinná osoba by mala sprístupňovať a zverejňovať oba originálne, ňou vytvorené informácie a nie informácie tretích subjektov 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 1 
Žiadame precizovať slová „zániku účasti povinnej osoby“. Nie je zrejmé, či sa má zánik týkať účasti vo vlastníckej štruktúre, alebo či má ísť o účasť na financovaní predmetnej osoby, resp. ako budú posúdené situácie ponechania zástupcov povinnej osoby v riadiacich, dozorných a iných orgánoch ňou zriadenej povinnej osoby. Je minimálne potrebné doplniť osobitnú časť dôvodovej správy k návrhu zákona. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 3 
Definícia pojmu informácia v navrhovanom § 4 ods. 6 zákona č. 211/2000 Z. z. vychádza z definície uvedenej v čl. 2 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora. Navrhujeme predkladateľovi zvážiť vhodnosť použitia tejto definície vzhľadom na skutočnosť, že čl. 2 ods. 3 smernice 2003/98/ES definuje pojem „dokument“, nie pojem „informácia“, pričom súčasne ide o zužujúcu definíciu určenú výlučne na účely smernice 2003/98/ES, resp. na účely opakovaného použitia informácií verejného sektora. Pri definovaní pojmu informácia na účely zákona č. 211/2000 Z. z. odporúčame vychádzať z rozhodnutí súdov Slovenskej republiky vo veciach ústavného práva na informácie a vo veciach týkajúcich sa zákona č. 211/2000 Z. z. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 4 
Žiadame za slovom „interných“ vypustiť slovo „právnych“ 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 11 
Navrhujeme zvážiť doplnenie slova „pracovných“ za slovo „štyroch“. 
 	O 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 8 
V súvislosti s nezverejňovaním ustanovení všeobecných obchodných podmienok, ak boli zverejnené tou istou povinnou osobou spolu s inou povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá už nadobudla účinnosť, odporúčame pri zverejnení zmluvy uviesť informáciu o dôvode, pre ktorý sa ustanovenia všeobecných obchodných podmienok nezverejňujú, spolu s odkazom na povinne zverejňovanú zmluvu, pri ktorej boli zverejnené. 
 	O 	N 	Nadbytočné.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 10 
V § 5a ods. 5 odporúčame zvážiť nahradenie slova „uzaviera“ slovom „uzatvára“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 12 
Návrh zákona doplnením § 5a ods. 7 predpokladá vydávanie potvrdení Úradom vlády Slovenskej republiky v elektronickej podobe podpísaných zaručeným elektronickým podpisom. Vykonateľnosť tohto ustanovenia návrhu zákona je podmienená zabezpečením príslušných technických a materiálnych podmienok. Z tohto dôvodu je potrebné o zabezpečení realizácie navrhovaného ustanovenia zákona rokovať s Úradom vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 15 
V § 5b ods. 2 navrhujeme za slovo „Údaje“ vložiť slovo „podľa“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec predloženého návrhu 
V súvislosti s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy a skutočnosťou, že Európska únia sa stala právnym nástupcom Európskeho spoločenstva, navrhujeme v § 11 ods. 1 písm. f) zákona č. 211/2000 Z. z. vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“. Takisto navrhujeme v § 22a slová „právne akty Európskych spoločenstiev a“ nahradiť slovami „právne záväzné akty“ a v nadpise prílohy k zákonu č. 211/2000 Z. z. slová „právnych aktov Európskych spoločenstiev a“ nahradiť slovami „právne záväzných aktov“. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Žiadame doplniť doložku zlučiteľnosti v zmysle platných Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Je napr. potrebné doplniť ustanovenie o primárnom práve Európskej únie, doplniť medzi sekundárne právo aj smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES ako aj všetky písmená bodu 4 doložky zlučiteľnosti. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe a dôvodovej správe 
V predkladacej správe a vo všeobecnej časti dôvodovej správy žiadame vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“. 
 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	Čl. I. bod 4 
Navrhujeme nahradiť v § 5 ods. 1 písm. e) slová „znenia interných právnych predpisov“ slovami „znenia interných predpisov“ 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska právnej terminológie interný predpis nie je právnym predpisom. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
NKÚ SR 	Pripomienka nad rámec návrhu k § 11 ods. 1 písm. g): 
Navrhujeme text upraviť nasledovne: 
„g) sa týka výkonu kontroly, dohľadu, dozoru alebo ide o informáciu získanú, resp. vytvorenú v procese výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru orgánom verejne moci podľa osobitných predpisov24b) okrem informácie o rozhodnutí alebo o inom výsledku kontroly, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy24b).“ 
Odôvodnenie: 
Ide o upresnenie znenia § 11 ods. 1 písm. g). V aplikačnej praxi spôsobuje problémy výklad slovného spojenia „informácia týkajúca sa výkonu kontroly“, nakoľko nie je zadefinované čo sa myslí pod slovom „výkon“. Činnosť pri výkone kontroly spočíva v zhromažďovaní množstva informácií, ktoré sú následne vyhodnocované do skutkových zistení, ktoré tvoria obsah výsledku kontroly. Sprístupňovaním informácií v procese kontroly, by dochádzalo k ich možnému zneužitiu, k ohrozeniu výsledku kontroly, k ovplyvňovaniu výsledku kontroly a tým aj k porušeniu nezávislosti kontrolných orgánov. Proces výkonu kontroly možno porovnať k súdnemu procesu, z ktorého sa tiež informácie nesprístupňujú. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
GP SR 	Nad rámec návrhu zákona 
Upozorňujeme na neaktuálne znenie citácií právnych predpisov v poznámkach pod čiarou napríklad k odkazom 2, 4, 5, 6a, 12, 16c, 16d a pod. v platnom znení zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 211/2000 Z. z.“). 	O 	N 	Pripomienka je nadrámec návrhu zákona 	
GP SR 	K predkladacej správe 
Vo štvrtom odseku odporúčame slová „zmlúv, faktúra a objednávok“ nahradiť slovami „zmlúv, faktúr a objednávok“. 
V prvej odrážke odporúčame vypustiť slovo „komplexná“, pretože podľa predloženého návrhu ide iba o čiastočnú zmenu definície pojmu povinnej osoby. 
V druhej odrážke odporúčame vypustiť slovo „legálnej“ ako nadbytočné. 
V tretej odrážke odporúčame slovo „akékoľvek“ nahradiť slovom „akéhokoľvek“. 
V poslednom odseku odporúčame slová „právnom Európskych spoločenstiev a“ nahradiť slovom „právom“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. I, úvodná veta 
Odporúčame vypustiť slová „zákona č. 543/2002 Z. z.,“, pretože zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny nie je priamou novelou zákona č. 211/2000 Z. z.  	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. I, bod 1 
Slová „ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe“ odporúčame nahradiť slovami „ak zanikne účasť povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej právnickej osobe.“.  	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
GP SR 	K čl. I, bod 2 
Bod 2 odporúčame vypustiť, pretože ustanovenie § 2 zákona podľa odseku 1 ustanovuje okruh povinných osôb, ktoré sú povinné sprístupňovať informácie, ale nie aj zverejňovať. Prípadne odporúčame povinnosť zverejňovať informácie doplniť aj do ustanovenia § 2 ods. 1. V tejto súvislosti upozorňujeme, že povinnosť zverejňovať informácie je upravená v § 5 zákona č. 211/2000 Z. z. 	O 	A 	Bod 2 vypustený. 	
GP SR 	K čl. I, bod 3 
Z dôvodu zachovania systematiky ustanovenia § 4 odporúčame odsek, v ktorom sa má vymedziť pojem „informácia“, vložiť za odsek 2 ako nový odsek 3 a doterajšie odseky 3 až 5 označiť ako odseky 4 až 6. 
Súčasne navrhujeme preformulovať navrhované znenie vymedzenia pojmu „informácia“, pretože v predloženom znení je nezrozumiteľné. Ide o prebratie vymedzenia pojmu „dokument“ podľa čl. 2 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktoré však nezodpovedá právnej terminológii zaužívanej v právnom poriadku Slovenskej republiky. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

GP SR 	K čl. I, bod 5 
Navrhované znenie § 5 ods. 8 písm. c) navrhujeme vypustiť, pretože je duplicitné vo vzťahu k § 6 ods. 3 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a k § 8 ods. 3 zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Bod 5 vypustený. 	
GP SR 	K čl. I, bod 8 
Znenie bodu 8 odporúčame preformulovať, pretože navrhované znenie je nezrozumiteľné. 	O 	N 	Prekladateľ ho považuje za zrozumiteľné.  	
GP SR 	K čl. I, bod 10 
Za slovo „registri“ odporúčame vložiť slová „podľa odseku 4“. 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
GP SR 	K čl. I, bod 11 
Slovo „siedmych“ navrhujeme nahradiť slovom „siedmich“ a slovo „štyroch“ navrhujeme nahradiť slovami „štyroch pracovných“. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
GP SR 	K čl. I, bod 12 
Slovo „podobe“ odporúčame nahradiť slovom „forme“. 
Slová „a posledná veta sa vypúšťa“ odporúčame vypustiť a súčasne navrhujeme za bod 12 vložiť nový bod 13, ktorý znie: 
„13. V § 5a ods. 7 sa vypúšťa posledná veta.“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. I, bod 13 
Podľa navrhovaného znenia § 5a ods. 8 písm. d) má písomné potvrdenie obsahovať aj údaj o hodnote predmetu zmluvy. Dané potvrdenie sa však má vzťahovať okrem iného aj na prípady prevodu nehnuteľného majetku obcí, pričom zo znenia § 9a zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí je zrejmé, že nie pri každom prevode takéhoto majetku sa musí prevádzaná nehnuteľnosť oceniť znaleckým posudkom. S odkazom na uvedené potom nie je jasné, ako sa určí daná hodnota predmetu zmluvy. Uvedený záver pritom platí aj ohľadom nakladania s nehnuteľnosťou vyšším územným celkom. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Materiál v znení: ak ju možno určiť, tak hodnotu predmetu zmluvy,  	
GP SR 	K čl. I, bod 14 
Upozorňujeme na prelomenie zásady ochrany osobných údajov odstránením anonymizovania osobných údajov účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby. Ide o neoprávnené zasahovanie do práv a právom chránených záujmov účastníka zmluvy, ktoré môžu byť takýmto uverejnením osobných údajov poškodené alebo zneužiteľné. Pre dosiahnutie verejnej kontroly nie je potrebné ani nevyhnutné, aby došlo bez anonymizácie k zverejneniu údajov dotknutých osôb v rozsahu, v akom to ustanovuje návrh zákona, nakoľko kontrolu v konkrétnom prípade je možné docieliť aj iným spôsobom, napríklad sprístupňovaním tejto informácie na požiadanie podľa zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 
Dávame do pozornosti judikát Súdneho dvora EÚ (C-92/09 a C-93/09 Volker und Markus Schecke), podľa ktorého „sú inštitúcie povinné pred zverejnením informácií týkajúcich sa fyzických osôb dosiahnuť rovnováhu medzi záujmami Únie na zabezpečení transparentnosti jej opatrení a zásahom do práv uznaných v článkoch 7 a 8 Charty základných práv EÚ. Cieľom transparentnosti však nemožno priznať automaticky prednosť pred právom na ochranu osobných údajov.“. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na predloženom návrhu. Argument s poukazom na judikát SD EU predkaldateľa nepresvedčil, keďže Súdny dvor sa zaoberal platnosťou Nariadenia EÚ o dotáciách poľnohospodárom.  	
GP SR 	K čl. I, bod 15 
Nesúhlasíme s navrhovaným spôsobom uverejňovania údajov o objednávkach a faktúrach. Predkladateľom navrhovaný postup je odôvodnený „zrušením neúmernej administratívnej záťaže povinných osôb pri zverejňovaní faktúr a objednávok“. Vyťaženie zákonom požadovaných informácií z faktúr a objednávok a ich následné vloženie na webovú stránku však povinným osobám prinesie podstatne vyššiu záťaž, akou bolo skenovanie podľa doteraz platného zákona. Tento faktor je umocnený tiež navrhovaným zrušením finančného limitu uverejňovaných faktúr a objednávok (nariadenie vlády Slovenskej republiky 
č. 118/2011 Z. z.). 
V navrhovanom znení § 5b ods. 1 odporúčame vypustiť slová „v štruktúrovanej a prehľadnej podobe“ a tiež slovo „tieto“ ako nadbytočné. 
Nesúhlasíme s navrhovanou povinnosťou ponechať zverejnené údaje k faktúram a objednávkam na webovom sídle po dobu najmenej dvoch rokov. S poukázaním na navrhované zrušenie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 118/2011 Z. z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, čo v praxi znamená povinnosť zverejňovať zákonom stanovené údaje všetkých faktúr a objednávok bez akéhokoľvek finančného limitu a pri zohľadnení ostatných údajov, ktoré povinné osoby na svojich webových stránkach uverejňujú, by došlo k neúmernej zaťaženosti počítačovej siete, čo by mohlo mať za následok zbytočné náklady na jej rozšírenie. 
V odseku 2 odporúčame v prvej vete za slovo „Údaje“ vložiť slovo „podľa“ a slovo „objednávke“ nahradiť slovom „objednávky“. 	O 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
GP SR 	K čl. I, bod 16 
V nadväznosti na pripomienky k bodu 15 nepovažujeme za racionálne vypustenie splnomocňovacieho ustanovenia pre vládu Slovenskej republiky nariadením ustanoviť objednávky tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, a to podľa ich hodnoty. 
V prípade prijatia predkladateľom navrhovaného riešenia systém bude zahltený informáciami a stane sa neprehľadným. 	O 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť 	
GP SR 	K čl. I, bod 20 
Bod 20 odporúčame vypustiť bez náhrady ako nadbytočný, pretože celý § 6 zákona č. 211/2000 Z. z. upravuje len spôsob zverejňovanie informácií podľa § 5 zákona. 	O 	A 	Bod 20 vypustený. 	
GP SR 	K čl. I, bod 36 
Znenie bodu 36 je zmätočné, odporúčame zosúladiť s bodom 61 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
GP SR 	K čl. II, bod 20 
Upozorňujeme, že zavedenie skúmania účinnosti zmluvy len pri prevodoch upravených v § 31 ods. 1 katastrálneho zákona je nedostatočné. V praxi je totiž notár alebo advokát často požiadaný o právnu pomoc len pri vyhotovení zmluvy o prevode nehnuteľností a nie i o zastupovanie jej účastníkov vo vkladovom konaní. V prípade zmluvy o prevode nehnuteľnosti, pre ktorej účinnosť (§ 47a Občianskeho zákonníka) sa vyžaduje zverejnenie, to môže mať za následok, že sa jej účastníci buď nevedomky alebo i úmyselne môžu domáhať povolenia vkladu na jej základe ešte pred jej zverejnením. Pokiaľ by správa katastra pre takýto prípad nemala oprávnenie skúmania účinnosti zmluvy vo vkladovom konaní, mohlo by to mať za následok, že k prevodu vlastníctva by dochádzalo ešte pred účinnosťou zmluvy a teda vecnoprávne účinky zmluvy by predchádzali účinkom obligačným. Okrem zjavnej protiprávnosti takéhoto stavu by zároveň mohlo dôjsť i k jeho zneužívaniu a to s odkazom na znenie § 47a ods. 4 Občianskeho zákonníka. 
Žiadame, aby bola ustanovená povinnosť skúmať nadobudnutie účinnosti povinne zverejňovanej zmluvy nie v druhej vete § 31 ods. 1 katastrálneho zákona, ale v novom odseku § 31 a to spoločne jednak pri zmluvách podľa § 31 ods. 1 ako i pri zmluvách o prevode nehnuteľností spísaných vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovaných advokátom v zmysle § 31 ods. 2 katastrálneho zákona. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
KOZ SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 162/1995 Z.z. o kata 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 162/1995 Z.z. o katastri nehnuteľnosti a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 2 ods. 3 navrhujeme nahradiť novelizačný bod 1 novým znením 
"Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby, nad ktorými má jedna alebo viac povinných osôb podľa odseku 1 a 2 priamu alebo nepriamu kontrolu.2a)". 
Poznámka pod čiarou k odkazu 2a znie: 
"2a) § 9 ods. 4 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov; čl. 3 ods. 2 Nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 - 22).". 
Zdôvodnenie 
Zákon o slobode informácií by mal ukladať povinnosti len tým entitám, ktoré sú pod efektívnou kontrolou štátu alebo iných povinných osôb; nie entitám, ktoré sú pod súkromnou kontrolou. Návrh v súčasnom znení zamýšľa uložiť povinnosť sprístupňovať informácie a zverejňovať zmluvy aj osobám, ktoré sú pod súkromnou kontrolou. Tento návrh je podľa nášho názoru v rozpore s účelom zákona o slobode informácií, vyvoláva závažné pochybnosti o súlade s Ústavou Slovenskej republiky (ďalej ako ústava), je nejasne formulovaný a z hľadiska ústavného práva aj práva Európskej únie je nesystematický. 
Účel zákona 
Účelom zákona o slobode informácií je zabezpečiť verejnú kontrolu verejnej moci a nakladania s verejnými prostriedkami. Tento účel je jasne reflektovaný vo vymedzení povinných osôb v § 2 ods. 1 a 2 zákona. Podľa citovaných ustanovení sú povinnými osobami výlučne osoby verejného práva a to konkrétne štát, orgány územnej samosprávy a iné správne orgány (ods. 1) ako aj osoby zriadené zákonom a rozpočtové a príspevkové organizácie (ods. 2). 
Okrem toho zákonodarca do okruhu povinných osôb zahrnul aj niektoré osoby súkromného práva (napr. obchodné spoločnosti), avšak len tie, ktoré sú naviazané na osoby verejného práva (§ 2 ods. 3). Definičné kritérium naviazania bolo vymedzené ako akt založenia. Nikdy však nebolo pochýb, že účelom je umožniť verejnú kontrolu verejných prostriedkov. Dôvodová správa k pôvodnému zákonu o slobode informácií vo vzťahu k § 2 ods. 3 uvádza, že účelom je zabezpečiť "priehľadnosť toku verejných financií, možnosť jeho verejnej kontroly" a postaviť "prekážku netransparentnosti a korupcii pri ich vynakladaní". 
Uvedený účel je ešte jednoznačnejšie vyjadrení v dôvodovej správe k zákonu č. 546/2010 Z. z. (ktorým sa zaviedlo povinné zverejňovanie zmlúv). Podľa dôvodovej správy cieľom bolo "zaviesť pravidlá, ktoré zabezpečia transparentné a hospodárne nakladanie s verejným majetkom a s verejnými prostriedkami". Dôvodová správa ďalej uvádza, že "povinné osoby sa nie vždy správali ako 'dobrý hospodár' [a] boli laxné k verejným prostriedkom alebo k majetku, ktorý im patrí". 
Inými slovami, zmyslom povinného zverejňovania zmlúv je skutočnosť, že verejnoprávne subjekty nie vždy konajú ekonomicky efektívne a interné mechanizmy kontroly nie sú dostačujúce. Preto je potrebné do kontroly zapojiť aj verejnosť. 
Na ilustráciu toho, či navrhovaná nová úprava zodpovedá tomuto účelu možno uviesť nasledovné príklady: 
• Spoločnosť A je akciová spoločnosť, ktorú založil Fond národného majetku, ktorý neskôr 85% akcií predal súkromnému investorovi. Väčšinu členov predstavenstva tým pádom nominuje súkromný investor. Fond národného majetku má jedného zástupcu v predstavenstve a jedného zástupcu v dozornej rade. 
• Spoločnosť B je akciová spoločnosť, ktorú založil súkromný investor. Neskôr sa dostala do finančných ťažkostí a vzhľadom na význam pre zamestnanosť v regióne sa štát rozhodol spoločnosť zachrániť a prevziať 100% jej akcií. V súčasnosti sú všetci členovia predstavenstva spoločnosti B nominovaní štátom. 
Je zrejmé, že ak zákonodarcovi záleží na prostriedkoch, ktoré sú de facto štátne (aj keď formálne sú vlastníctvom akciovej spoločnosti) a ak sa zároveň obáva o to, či štátni nominanti budú konať ako "dobrý hospodár", mala by zmluvy povinne zverejňovať spoločnosť B, nie spoločnosť A. Návrh napriek tomu povinnosť zverejňovať zmluvy ukladá spoločnosti A, nie spoločnosti B. 
Možno preto konštatovať, že návrh nerešpektuje účel zákona o slobode informácií. Vo vzťahu k spoločnosti A ukladá povinnosti nad rámec účelu; vo vzťahu k spoločnosti B naopak zlyháva pri zabezpečení verejnej kontroly. 
Protiústavnosť 
Domnievame sa ďalej, že návrh nielen nepomáha naplniť zámer zákonodarcu, ale pri schválení v súčasnom znení by bol pravdepodobne protiústavný. Domnievame sa totiž, že ide (i) o protiústavné ukladanie povinností, (ii) protiústavnú diskrimináciu a (iii) protiústavný zásah do slobody podnikania. 
(a) Ukladanie povinností 
V právnom a demokratickom štáte možno jednotlivcovi ukladať povinnosti len "vo verejnom záujme na riadne fungovanie verejnej moci alebo na vytvorenie podmienok, v ktorých tretia osoba, subjekt práva, bude môcť svoje právo riadne uplatniť". 
V prípade ukladania povinností osobám, ktoré sú pod kontrolou štátu, existuje verejný záujem na verejnej kontrole nakladania s ich prostriedkami, keďže štát sa podľa dôvodovej správy k zákonu č. 546/2010 Z. z. nie vždy správa ako "dobrý hospodár". 
V prípade spoločnosti A z vyššie uvedeného príkladu (t.j. spoločnosti, ktorá bola historicky založená štátom, avšak v súčasnosti štát vlastní len 15% akcií) takýto verejný záujem neexistuje. Niet pochýb, že súkromný investor s 85% podielom vykonáva kontrolu nakladania s majetkom spoločnosti, či už prostredníctvom valného zhromaždenia alebo cez svojich nominantov v predstavenstve a dozornej rade. Nemôže preto existovať verejný záujem na tom, aby mu pri kontrole pomáhala aj verejnosť prostredníctvom prístupu ku všetkým zmluvám danej spoločnosti. 
Ústavný súd v tomto kontexte judikoval, že utajovanie informácií je v zásade právom právnickej osoby. Podľa ústavného súdu "subjekty [súkromného práva, ktoré nemajú k dispozícii verejné financie, resp. štátny, či obecný majetok], pokiaľ nerozhodujú v oblasti verejnej správy, nemajú všeobecnú informačnú povinnosť. Práve naopak, majú právo skutočnosti týkajúce sa ich činnosti utajovať". Niet pochýb, že schválenie návrhu v súčasnom znení by zasahovalo do práva súkromných osôb na utajenie informácií. 
(b) Diskriminácia 
Zákaz diskriminácie (čl. 12 ods. 2 ústavy) sa v európskej aj slovenskej judikatúre vykladá ako zákaz rozdielneho zaobchádzania s osobami v analogickom postavení, ktoré nemá objektívne a rozumné zdôvodnenie. Podľa Európskeho súdu pre ľudské práva "rozdielne zaobchádzanie s osobami v analogickom alebo relevantne podobnom postavení je diskriminačné, ak nemá objektívne a rozumné odôvodnenie, ktorým je ak nesleduje legitímny cieľ". 
Niet pochýb, že spoločnosť A z vyššie uvedeného príkladu je v analogickom postavení, ako iné obchodné spoločnosti pod kontrolou súkromných investorov. V oboch prípadoch majetok spoločnosti podlieha kontrole akcionárov, ktorí majú záujem na ochrane svojho majetku a prostredníctvom efektívnej kontroly nad spoločnosťou si svoj majetok vedia "ustrážiť". Neexistuje preto objektívne a rozumné zdôvodnenie, prečo by spoločnosť A mala sprístupňovať informácie a zverejňovať všetky zmluvy. 
Okrem toho možno predpokladať, že spoločnosť A je v priamom konkurenčnom vzťahu s inými súkromnými spoločnosťami. Automatické zverejňovanie všetkých zmlúv ju v tomto konkurenčnom boji nepochybne znevýhodní. Toto znevýhodnenie však nemá žiadne objektívne a rozumné zdôvodnenie. 
Podľa judikatúry "diskriminácia môže nastať aj tam, kde štát bez objektívneho a rozumného dôvodu nepristúpi k rozdielnemu nakladaniu s rozdielnymi osobami, ktorých situácia je podstatne rozdielna". Niet pochýb, že existuje rozdiel medzi právnickou osobou, ktorú štát historicky založil a v súčasnosti v nej vlastní už len 15% akcií a medzi osobou, ktorú štát založil a naďalej v nej drží 100% podiel. V prvom prípade väčšina prostriedkov spoločnosti ani sprostredkovane nepatrí štátu a manažment je v súkromných rukách. V druhom prípade je majetok uvedenej spoločnosti de facto štátnym majetkom a manažment vykonávajú nominanti štátu. 
Napriek týmto rozdielom návrh v súčasnom znení obe uvedené spoločnosti diskriminačne označuje za povinné osoby a ukladá im povinnosť sprístupňovať informácie a zverejňovať zmluvy. 
(c) Zásah do slobody podnikania 
Návrh v spojení so súčasným znením § 10 ods. 3 zákona o slobode informácií pre všetky povinné osoby prelamuje inštitút obchodného tajomstva. V praxi to znamená, že podnikatelia, ktorí boli historicky založení štátom a štát v nich vlastní minoritný (a niekedy aj zanedbateľný) podiel, v plnej miere prídu o právo na ochranu obchodného tajomstva, nakoľko budú musieť zverejňovať všetky svoje zmluvy vrátane dôverných informácií obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy. 
V tomto kontexte je potrebné poukázať na judikatúru ústavného súdu, podľa ktorého je ochrana obchodného tajomstva súčasťou ústavnej ochrany podnikania podľa čl. 35 ústavy. Ústavný súd v tejto súvislosti judikoval, že "obchodné tajomstvo patrí medzi predpoklady podnikania ako ekonomickej činnosti spojenej aj s trhovým hospodárstvom" (PL. ÚS 17/96). Pozbavením súkromných podnikateľov ich práva na obchodné tajomstvo tým pádom dôjde k zásahu do ich ústavného práva na podnikanie. 
V súvislosti s legislatívnym zásahom do slobody podnikania ústavný súd taktiež judikoval, že "aj v prípade ak by tento zásah bol vykonaný v dôležitom verejnom záujme, bolo by ho možné rovnako ako v prípade zásahu do vlastníckeho práva podľa názoru ústavného súdu ospravedlniť len v prípade poskytnutia primeranej náhrady (kompenzácie)" (PL. ÚS 3/09). Z uvedeného vyplýva, že dokonca aj v prípade existencie verejného záujmu si legislatívny zásah do slobody podnikania vyžaduje kompenzáciu. 
Pripomienkovaný návrh, ktorý niektorým podnikateľom úplne odníma práva na ochranu obchodného tajomstva ako jednu zo základných zložiek slobody podnikania, nielen neponúka žiadnu kompenzáciu, ale dokonca ani nie je vykonávaný vo verejnom záujme (ako bolo vysvetlené vyššie). Z tohto dôvodu ho považujeme za protiústavný. 
(d) Škoda 
Na záver je potrebné uviesť, že protiústavnosť návrhu nemožno vnímať len v abstraktnej rovine, nakoľko návrh je spôsobilý privodiť konkrétnym spoločnostiam konkrétnu a vyčísliteľnú škodu. Ako príklad možno uviesť medzinárodné obchodné súťaže (napr. na trhu s elektrinou), v ktorých je dôvernosť poskytnutých informácií a uzatváraných zmlúv podmienkou účasti. Prelomenie obchodného tajomstva bez existencie verejného záujmu viacerým spoločnostiam znemožní účasť na takýchto obchodných súťažiach, čo im spôsobí konkrétnu škodu. Vzhľadom na pravdepodobnú protiústavnosť návrhu by za túto škodu zodpovedal štát. 
Nejasnosť úpravy 
Návrh zákona v súčasnom znení ustanovuje, že spoločnosť založená povinnou osobou nie je povinnou osobou, ak "dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby [...] v ňou založenej povinnej osobe". Okrem toho, že citované znenie nenapĺňa účel zákona a je pravdepodobne protiústavné, nie je ani dostatočne jasné. 
Nie je totiž zrejmé, či po úplnom zániku účasti a následne opätovnom nadobudnutí účasti dochádza k obnoveniu statusu povinnej osoby. Ako príklad možno uviesť niektoré spoločnosti, ktoré síce boli 100% privatizované, v súčasnosti však niektorí drobní akcionári (z dôvodu poplatkov za vedenie účtu v Centrálnom depozitári cenných papierov) bezodplatne prevádzajú svoje akcie na Fond národného majetku. Dochádza teda k situácii, že v spoločnostiach, ktoré štát historicky založil a v ktorých medzitým došlo k úplnému zániku účasti, sa účasť štátu opäť obnovuje. Podľa súčasného znenia návrhu nie je jasné, či takáto spoločnosť je povinnou osobou alebo nie. 
Nesystematika úpravy 
Zákon o slobode informácií nie je možné vnímať izolovane. V záujme konzistentnosti právneho poriadku je potrebné vnímať ho v kontexte ústavného práva Slovenskej republiky a práva Európskej únie. 
V kontexte ústavného práva zákon o slobode informácií vykonáva čl. 26 ústavy, pričom podľa čl. 26 ods. 5 sa povinnosť poskytovať informácie týka len orgánov verejnej moci. Nespochybňujeme, že zákon o slobode informácií ukladá povinnosť poskytovať informácie aj súkromnoprávnym spoločnostiam – malo by však ísť len o spoločnosti pod efektívnou kontrolou orgánov verejnej moci, ktoré tým pádom možno označiť za emanáciu štátu. Neexistuje rozumný dôvod, aby sa zákon mienený na reguláciu povinností orgánov verejnej moci rozšíril aj na súkromné spoločnosti, ktoré so štátom spája len historický akt založenia a vlastníctvo zanedbateľného podielu akcií. 
Okrem toho je návrh aj v rozpore so systémom európskych predpisov. Povinné zverejňovanie zmlúv zjavne napĺňa rovnaký účel ako úprava verejného obstarávania – t.j. efektívne nakladanie s verejnými prostriedkami. V oblasti verejného obstarávania sa na európskej úrovni ustálila definície inštitúcie, ktorá sa spravuje verejným právom. Táto definícia taktiež nezahŕňa súkromné spoločnosti pod súkromnou kontrolou. 
Zákon o slobode informácií okrem toho v súčasnosti priamo transponuje dve európske smernice, ktoré sa týkajú prístupu k informáciám. Prvá z uvedených smerníc používa identickú definíciu povinnej osoby ako právo verejného obstarávania a tým pádom nezahŕňa súkromné spoločnosti pod súkromnou kontrolu. Druhá z uvedených smerníc používa odlišnú definíciu, avšak ani podľa tejto nie je povinnou osobou súkromná osoba pod súkromnou kontrolou (s výnimkou špeciálnych prípadov vo vzťahu k životnému prostrediu). 
Možno teda konštatovať, že definícia povinnej osoby v znení návrhu nerešpektuje čl. 26 ods. 5 ústavy (ktorý vykonáva), definíciu z oblasti verejného obstarávania (s ktorým z hľadiska účelu súvisí), ani definíciu dvoch smerníc (ktoré transponuje). Navrhovaná definícia preto nie je v právom poriadku systematická. 
Zhrnutie 
Možno teda konštatovať, že navrhované znenie je v rozpore s účelom zákona o slobode informácií, v súčasnom znení je pravdepodobne protiústavné, nenapĺňa požiadavku jasného legislatívneho textu a v kontexte ústavného práva a práva Európskej únie je nesystematické. Z tohto dôvodu ho považujeme za nevhodné. 
Zdôvodnenie navrhovaného znenia 
Ako bolo uvedené vyššie, súčasné znenie návrhu je z viacerých dôvodov neprijateľné. V časti 1 vyššie sme navrhli alternatívne vymedzenie povinnej osoby. V tejto časti by sme radi zdôvodnili, prečo navrhované znenie považujeme za najvhodnejšie. 
Účelom zákona o slobode informácií a konkrétne povinného zverejňovania zmlúv je zapojiť verejnosť do kontroly nakladania s verejnými prostriedkami, pretože zákonodarca sa obáva, že v štátnom sektore môže dochádzať k "nedobrému hospodáreniu". Tento problém sa týka osôb, ktoré nepodliehajú kontrole súkromných investorov. 
Z tohto dôvodu je potrebné medzi povinné osoby zaradiť len tie entity, ktoré štát efektívne kontroluje. Formulovať jednoznačnú definíciu osôb, ktoré štát (a iné povinné osoby) efektívne kontroluje, je, vzhľadom na širokú variabilitu ekonomických typov kontroly, nemožné. V niektorých prípadoch štát napriek 51% účasti nevykonáva efektívnu kontrolu, pretože v privatizačnej dokumentácii sa vzdal práva nominovať väčšinu predstavenstva. V iných prípadoch štát aj pri 40% účasti môže vykonávať efektívnu kontrolu, pretože zvyšné akcie sú rozdelené medzi drobných akcionárov, ktorí sa nezúčastňujú riadenia spoločnosti. 
Variabilitu ekonomických typov kontroly nie je možné vyjadriť v jednoduchej legislatívnej definícii. Preto sa javí ako účelné využiť definíciu z oblasti súťažného práva, ktorá je ustálená mnohoročnou slovenskou aj európskou praxou. Definícia kontroly z oblasti súťažného práva zároveň vždy popisuje efektívnu (t.j. skutočnú ekonomickú) kontrolu. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
AZZZ SR 	Navrhujeme za novelizačný bod 2 vložiť nový novelizačný bod 3 ktorý znie: V § 2 sa dopĺňa odsek 5  
V § 2 sa dopĺňa odsek 5, ktorý znie: 
"Každá osoba, ktorá sa zapisuje do obchodného registra alebo do iného príslušného registra je povinná zabezpečiť, aby údaj o tom, či je alebo nie je povinnou osobou, bol zapísaný v obchodnom registri alebo v inom príslušnom registri a to vždy spolu s prvým zápisom do obchodného registra alebo iného príslušného registra alebo do 30 dní odo dňa, kedy sa daná osoba stane povinnou osobou alebo kedy prestane byť povinnou osobou." 
V § 5a ods. 1 sa na koniec dopĺňa veta, ktorá znie: 
"Povinne zverejňovanou zmluvou nie je zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba zapísaná do obchodného registra alebo iného príslušného registra, ak údaj o tom, že ide o povinnú osobu, nie je zapísaný v príslušnom registri." 
V § 22d sa dopĺňa posledná veta, ktorá znie: 
"Každá osoba, zapísaná v deň účinnosti tohto zákona v obchodnom registri alebo inom príslušnom registri je povinná zabezpečiť zápis podľa § 2 ods. 5 do 31. decembra 2011." 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme uložiť všetkým právnickým osobám povinnosť zapísať do príslušného registra svoj status povinnej osoby. Samotná právnická osoba má najlepšie informácie o statuse svojich zakladateľov a o majetkovej účasti jednotlivých akcionárov alebo spoločníkov. Z tohto dôvodu je efektívne, aby svoj status posudzovala každá osoba samostatne a jednorázovo. Takýto postup je oveľa efektívnejší, ako keď status určitej osoby posudzujú tretie strany (ktoré majú menej informácií) a keď sú náklady na takéto posúdenie vynakladané pri každej jednej transakcii s danou osobou. 
Zodpovednosť povinnej osoby za potvrdenie statusu 
Ako bolo uvedené vyššie, je výrazne efektívnejšie a menej nákladné, ak naplnenie definičných znakov povinnej osoby posudzuje práve táto osoba, než keď ich musia posudzovať jej zmluvní partneri pri každej jednotlivej transakcii. Zároveň musia tieto osoby za posúdenie svojho statusu zodpovedať, v opačnom prípade by sa skutočné bremeno opäť prenášalo na tretie osoby, ktoré majú menej informácií a každá tretia osoba by musela status posudzovať pri každej jednej zmluve. 
Z tohto dôvodu ako alternatívu k pripomienke v bode 2 navrhujeme nasledovné znenie: 
V § 2 sa dopĺňa odsek 5, ktorý znie: 
"Povinná osoba podľa odseku 3 je povinná zverejniť v Obchodnom vestníku oznámenie, že je povinnou osobou a to vždy do 30 dní odo dňa vzniku alebo odo dňa, kedy sa daná osoba stane povinnou osobou. V prípade, ak daná osoba prestane byť povinnou osobou, je povinná zverejniť oznam o tom do 30 dní v Obchodnom vestníku. Povinná osoba zodpovedá za škodu, ktorú spôsobí nezverejnením oznamu podľa tohto odseku." 
V § 22d sa dopĺňa posledná veta, ktorá znie: 
"Každá osoba, ktorá je povinnou osobou v deň účinnosti tohto zákona, je povinná zverejniť oznam podľa § 2 ods. 5 do 30 dní od účinnosti tohto zákona." 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
AZZZ SR 	V § 3 ods. 2  
na konci vety bodku nahradiť čiarkou a pripojiť slová: „ktorej predmetom sú verejné prostriedky, majetok štátu, majetok vyššieho územného celku alebo majetok obce.“  	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
AZZZ SR 	V § 5a ods. 3 
na konci vety bodku nahradiť čiarkou a pripojiť nové písmeno h), ktoré znie: „zmluva, ktorá obsahuje len také informácie, ktoré sa podľa tohto zákona nesprístupňujú.“ 	O 	N 	Dané by narušilo doterajšiu koncepciu a umožňoval un block anonymizovať resp. nezverejniť celú zmluvu. Stačilo by na to, aby povinná osoba alebo jej zmluvný partner do akéhokoľvek bezvýznamného ustanovenia zmluvy zakomponoval informáciu, ktorá sa nesprístupňuje.  	
AZZZ SR 	V § 5b za odsek 2  
vložiť odsek 3, ktorý znie: „Povinnosť zverejniť údaje podľa odseku 1 sa nevzťahuje na vyhotovené objednávky tovarov, služieb a prác a na faktúry na tovary, služby a práce pokiaľ v súvislosti s nimi nevzniká povinnej osobe povinnosť sprístupniť informácie v zmysle tohto zákona.“  	O 	A 	 	
AZZZ SR 	V § 5b  
doterajší odsek 3 označiť ako odsek 4. 

Odôvodnenie: 
Naše pripomienky zohľadňujú doterajšiu prax a okrem iného aj pôvodná dôvodová správa k zákonu o slobodnom prístupe k informáciám, uvádzala, že „informačná povinnosť povinných osôb podľa § 2 ods. 3 je nakoľko ide o subjekty súkromného práva limitovaná na sprístupňovanie informácii ohľadom využitia verejných prostriedkov a informácie ohľadne činnosti vykonávanej na základe predmetnej zmluvy“. Zastávame preto názor, že pôvodným zámerom nebolo dosiahnuť povinnosť povinných osôb podľa § 2 ods. 3 sprístupňovať informácie ohľadom akejkoľvek zmluvy, ale len ohľadom takej, podľa ktorej dochádza k hospodáreniu s verejnými prostriedkami, majetkom štátu alebo majetkom obce. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ÚRSO 	K bodu 4 
V § 5 ods. 1 písm. e) navrhujeme vypustiť slová „znenia interných právnych predpisov“ z dôvodu nejasného a neidentifikovateľného obsahu pojmu „interný právny predpis“. 

Odôvodnenie: 
Podľa právnej teórie právnym predpisom sa rozumie písomný normatívny právny akt, ktorý obsahuje aspoň jednu právnu normu a ktorý je uverejnený v Zbierke zákonov. Uverejnením (publikáciou) sa rozumie vyhlásenie celého textu právneho predpisu (promulgácia), alebo oznámenie o vydaní právneho predpisu (registrácia). 
Interným predpisom sa rozumie interná (napríklad vnútrorezortná) normatívna inštrukcia, ktorá je prostriedkom riadiacej činnosti konkrétneho orgánu voči podriadeným orgánom, organizáciám a ich pracovníkom. 
Rozdiel medzi právnym a interným predpisom spočíva najmä v tom, že kým právny predpis je všeobecne záväzný, interný predpis zaväzuje len orgány, organizácie a pracovníkov, riadených orgánom, ktorý interný predpis vydal. Interný právny predpis je určený aj na zabezpečenie plnenia všeobecne záväzného právneho predpisu v podmienkach organizácie. Obsah pojmu interný právny predpis, použitý v § 5 ods. 1 písm. e) návrhu zákona nie je v právnej teórii známy a nie je preto ani jasné, čo sa v návrhu zákona rozumie pod pojmom „interné právne predpisy“. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚRSO 	K bodu 9 
Navrhujeme z druhej, tretej a štvrtej vety v § 5 ods. 4 vytvoriť samostatný odsek. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie (§ 5) bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚRSO 	K bodu 16  
V § 5b navrhujeme stanoviť limit pre hodnotu objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, prípadne ponechať v platnosti nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 118/2011 Z. z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú. 

Odôvodnenie: 
Zverejňovanie objednávok a faktúr na webovom sídle povinnej osoby bez určenia limitu ich hodnoty, udržiavanie a aktualizácia týchto informácií je časovo náročná agenda bez adekvátnej informačnej hodnoty v prípadoch bežných finančných výdavkov súvisiacich so zabezpečením prevádzky povinnej osoby a zabezpečujúci jej bezporuchový chod a fungovanie. 
 	Z 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
ÚRSO 	K bodu 34 
Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 19 ods. 6 pre jeho nezrozumiteľnosť a nejasnosť, ako aj nesúlad s § 22 zákona o slobode informácií a § 57 a nasl. zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Ak povinná osoba v prvom stupni vydala rozhodnutie, ktorým odmietla žiadosť žiadateľa podľa § 18 ods. 2 s odôvodnením, že požadovanou informáciou nedisponuje, nie je možné, aby odvolací orgán (ak aj má požadovanú informáciu v dispozícii) zmenil prvostupňové rozhodnutie len „sprístupnením informácie“, ako je navrhované v § 19 ods. 6, teda bez vydania rozhodnutia o odvolaní. Ak bola dôvodom odmietnutia žiadosti a vydania rozhodnutia v prvom stupni tá skutočnosť, že v čase vydania rozhodnutia povinná osoba nemala požadovanú informáciu k dispozícii, a v čase konania o odvolaní proti prvostupňovému rozhodnutiu odvolací orgán mal túto informáciu k dispozícii, je navrhovaný postup podľa § 19 ods. 6 v rozpore so správnym poriadkom. Pre tieto prípady konania o odvolaní platí správny poriadok podľa odkazu § 22 zákona o slobode informácií vzhľadom na tú skutočnosť, že zákon o slobode informácií nerieši príslušné procesné otázky. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
TÚ SR 	bodu 3 
Navrhujeme zaradiť navrhovaný odsek ako odsek 2 a doplniť vetu, že ostatné odseky sa prečíslujú. 
Odôvodnenie: 
Považujeme za správnejšie najprv zaradiť všeobecné vymedzenie pojmu informácia a až potom jednotlivé druhy informácií. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
TÚ SR 	bodu 34 
V § 19 ods. 2 navrhujeme na koniec odseku pripojiť vetu: „Proti rozhodnutiu orgánu štátnej správy, ktorý nemá nadriadený orgán, možno podať rozklad, o ktorom rozhoduje vedúci orgánu štátnej správy.“ 
Odôvodnenie: 
V systéme orgánov štátnej správy sú i orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, ktoré nie sú ústredné orgány štátnej správy a nemajú nadriadený orgán. Považujeme preto za nutné upraviť možnosť podať opravný prostriedok i proti rozhodnutiu takejto povinnej osoby, ktorá rozhodnutia vydala alebo mala vydať (v prípade Telekomunikačného úradu SR je tento rozpor so zákonom č. 71/1967 Zb. o správnom konaní odstránený ustanovením § 72 ods. 3 zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
TÚ SR 	bodu 36 
Nariadenie vlády SR, ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú, navrhujeme zmeniť – znížiť ním výšky súhrnnej hodnoty tovarov a služieb na jednej objednávke alebo jednej faktúre, kedy povinná osoba tieto objednávky tovarov a služieb a faktúry za tovary a služby zverejňuje – alebo obdobnú zmenu zahrnúť do textu zákona. 
Odôvodnenie: 
Zverejňovanie všetkých objednávok tovarov a služieb a faktúr podľa navrhovaného znenia § 5b ods. 1 a 2 by pre povinnú osobu znamenalo neadekvátne prevádzkové náklady vynaložené na zverejňovanie. 
 	O 	N 	Predmetné nariadenie vlády sa v návrhu zákona zrušuje. 	
NKSR 	Všeobecné pripomienky 

Predložený návrh zákona v článku II., ktorým sa novelizuje zákon NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov ukladá správam katastra preskúmavať účinnosť povinne zverejňovaných zmlúv podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov. Uloženie tejto povinnosti je v rozpore so samotným zmyslom a cieľom katastrálneho konania, pri ktorom úlohou príslušných správ katastra je v rámci právnej prevencie preskúmať či dvojstranný právny úkon (zmluva) má zákonom predpísané formálne náležitosti a či obsahuje údaje zodpovedajúce údajom vedeným v operátoch katastrálnych úradov. 
V zmysle vôle zákonodarcu nie je cieľom katastrálneho konania rozhodovanie o hmotnoprávnych dojednaniach účastníkov konania, ale len právna prevencia z hľadiska dodržania formy tak, aby sa zabezpečila jednotnosť informácií vedených v operátoch katastrálnych úradov. 
Na základe uvedeného príslušné správy katastra nie sú personálne ani materiálne vybavené na preskúmavanie účinnosti akýchkoľvek zmlúv, pričom historicky takéto dokazovanie správy katastra nevykonávali a s poukázaním na zásadu zistenia objektívnej pravdy v konaní ani riadne vykonať nemôžu. Naviac vykonávanie dokazovania by časovo neúmerne zaťažilo správy katastra. 
Od. 1. 1. 1993 kedy správy katastra prevzali agendu vkladového konania, nikdy nepreskúmavali účinnosť zmlúv. V jednom období mali právomoc preskúmavať platnosť zmlúv. Prax v súlade s teóriou však dokázala, že ako administratívny orgán, nie sú spôsobilé platnosť zmlúv preskúmať, preto sa dospelo k právnemu stavu tak, ako je to vymedzené v 31 ods.1 platného katastrálneho zákona. 
V tejto súvislosti navrhujeme do predloženej novely zapracovať nižšie uvedené pripomienky. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
NKSR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 
1. V čl. I bode 12 (§ 5a ods. 7) navrhujeme vypustiť text „a posledná veta sa vypúšťa“. 
Dôvod: 
Navrhujeme, aby zostal zachovaný pôvodný text poslednej vety § 5a ods. 7. Povinnosť zasielania potvrdenia o zverejnení zmluvy povinnou osobou príslušnej správe katastra dostatočne zabezpečuje naplnenie podstaty zverejňovania povinne zverejňovaných zmlúv bez toho, aby boli zaťažované správy katastra vykonávaním ďalšieho dokazovania. Uloženie povinnosti správam katastra preskúmavať nadobudnutie účinnosti povinne zverejňovaných zmlúv by zároveň prenieslo zodpovednosť za prípadnú škodu na katastrálne úrady v prípade, ak správa katastra nedostatočne preskúma účinnosť zmluvy. Správy katastra pritom nemajú dostatočnú možnosť, oprávnenia, ani personálne obsadenie, aby mohli v súlade so zásadou povinnosti zisťovať objektívnu pravdu dostatočne preskúmať účinnosť zmluvy najmä vo vzťahu k povinne zverejňovaným zmluvám, ktoré nie sú zverejňované v Centrálnom registri zmlúv. 
Pritom princíp zodpovednosti povinnej osoby je základnou ideou celej zákonnej úpravy povinného zverejňovania zmlúv. Nie je preto dôvodné a vhodné, aby sa prípadná zodpovednosť za vzniknutú škodu prenášala na správne orgány, ktorých oprávnenia a povinnosti sa dotýkajú inej oblasti výkonu verejnej moci. 

2. Navrhujeme vypustiť článok II., ktorým sa novelizuje zákon NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 
Dôvod: 
Ponechaním poslednej vety pôvodného ustanovenia § 5a ods. 7 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, ktorým sa ukladá povinnosť povinnej osobe bezodkladne zaslať písomné potvrdenie o zverejnenie zmluvy príslušnej správy katastra zaniká dôvod novelizácie zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SOPK 	K bodu 1. § 2 ods. 3 Čl. I.: 
navrhujeme upraviť znenie bodu 1 návrhu takto: 
“ § 2 ods.3 
Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby, nad ktorými má jedna alebo viac povinných osôb podľa odseku 1 a 2 priamu alebo nepriamu kontrolu.2a)". 
Poznámka pod čiarou k odkazu 2a znie: 
"2a) § 9 ods. 4 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov; čl. 3 ods. 2 Nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 - 22).". 

ODÔVODNENIE 
Navrhovaná povinnosť sprístupňovať informácie a zverejňovať zmluvy aj osobám, ktoré sú pod súkromnou kontrolou je nejasne formulovaný a z hľadiska ústavného práva aj práva Európskej únie je nesystematický. 
- Účelom zákona je zabezpečiť verejnú kontrolu verejnej moci a nakladania s verejnými prostriedkami. Tento účel je jasne reflektovaný vo vymedzení povinných osôb v § 2 ods. 1 a 2 zákona. Okrem toho zákonodarca do okruhu povinných osôb zahrnul aj niektoré osoby súkromného práva (napr. obchodné spoločnosti), avšak len tie, ktoré sú naviazané na osoby verejného práva (§ 2 ods. 3). Definičné kritérium naviazania bolo vymedzené ako akt založenia. Nikdy však nebolo pochýb, že účelom je umožniť verejnú kontrolu verejných prostriedkov. Dôvodová správa k pôvodnému zákonu o slobode informácií vo vzťahu k § 2 ods. 3 uvádza, že účelom je zabezpečiť "priehľadnosť toku verejných financií, možnosť jeho verejnej kontroly" a postaviť "prekážku netransparentnosti a korupcii pri ich vynakladaní". 
Uvedený účel je ešte jednoznačnejšie vyjadrení v dôvodovej správe k zákonu č. 546/2010 Z. z. (ktorým sa zaviedlo povinné zverejňovanie zmlúv). Podľa dôvodovej správy cieľom bolo "zaviesť pravidlá, ktoré zabezpečia transparentné a hospodárne nakladanie s verejným majetkom a s verejnými prostriedkami". Dôvodová správa ďalej uvádza, že "povinné osoby sa nie vždy správali ako 'dobrý hospodár' [a] boli laxné k verejným prostriedkom alebo k majetku, ktorý im patrí". 
Sme toho názoru, že návrh predkladateľa nielen nepomáha naplniť zámer zákonodarcu, ale pri schválení v súčasnom znení by bol pravdepodobne neštandartný. V právnom a demokratickom štáte možno jednotlivcovi ukladať povinnosti len "vo verejnom záujme na riadne fungovanie verejnej moci alebo na vytvorenie podmienok, v ktorých tretia osoba, subjekt práva, bude môcť svoje právo riadne uplatniť". 
V prípade ukladania povinností osobám, ktoré sú pod kontrolou štátu, existuje verejný záujem na verejnej kontrole nakladania s ich prostriedkami, keďže štát sa podľa dôvodovej správy k zákonu č. 546/2010 Z. z. nie vždy správa ako "dobrý hospodár". 
- Zákaz diskriminácie (čl. 12 ods. 2 ústavy) sa v európskej aj slovenskej judikatúre vykladá ako zákaz rozdielneho zaobchádzania s osobami v analogickom postavení, ktoré nemá objektívne a rozumné zdôvodnenie. Podľa Európskeho súdu pre ľudské práva "rozdielne zaobchádzanie s osobami v analogickom alebo relevantne podobnom postavení je diskriminačné, ak nemá objektívne a rozumné odôvodnenie, ktorým je ak nesleduje legitímny cieľ". 
Napriek týmto rozdielom návrh v súčasnom znení obe uvedené spoločnosti diskriminačne označuje za povinné osoby a ukladá im povinnosť sprístupňovať informácie a zverejňovať zmluvy. 
- Návrh v spojení so súčasným znením § 10 ods. 3 zákona o slobode informácií pre všetky povinné osoby prelamuje inštitút obchodného tajomstva. V praxi to znamená, že podnikatelia, ktorí boli historicky založení štátom a štát v nich vlastní minoritný (a niekedy aj zanedbateľný) podiel, v plnej miere prídu o právo na ochranu obchodného tajomstva, nakoľko budú musieť zverejňovať všetky svoje zmluvy vrátane dôverných informácií obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy. 
V tomto kontexte je potrebné poukázať na judikatúru ústavného súdu, podľa ktorého je ochrana obchodného tajomstva súčasťou ústavnej ochrany podnikania podľa čl. 35 ústavy. Ústavný súd v tejto súvislosti judikoval, že "obchodné tajomstvo patrí medzi predpoklady podnikania ako ekonomickej činnosti spojenej aj s trhovým hospodárstvom" (PL. ÚS 17/96). Pozbavením súkromných podnikateľov ich práva na obchodné tajomstvo tým pádom dôjde k zásahu do ich ústavného práva na podnikanie. 
V súvislosti s právnym zásahom do slobody podnikania ústavný súd taktiež judikoval, že "aj v prípade ak by tento zásah bol vykonaný v dôležitom verejnom záujme, bolo by ho možné rovnako ako v prípade zásahu do vlastníckeho práva podľa názoru ústavného súdu ospravedlniť len v prípade poskytnutia primeranej náhrady (kompenzácie)" (PL. ÚS 3/09). Z uvedeného vyplýva, že dokonca aj v prípade existencie verejného záujmu si legislatívny zásah do slobody podnikania vyžaduje kompenzáciu. 
- Pripomienkovaný návrh, ktorý niektorým podnikateľom úplne odníma práva na ochranu obchodného tajomstva ako jednu zo základných zložiek slobody podnikania, nielen neponúka žiadnu kompenzáciu, ale dokonca ani nie je vykonávaný vo verejnom záujme (ako bolo vysvetlené vyššie). Z tohto dôvodu ho považujeme za protiústavný. 
Návrh zákona v súčasnom znení ustanovuje, že spoločnosť založená povinnou osobou nie je povinnou osobou, ak "dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby [...] v ňou založenej povinnej osobe". Okrem toho, že citované znenie nenapĺňa účel zákona a je pravdepodobne protiústavné, nie je ani dostatočne jasné. 
Nie je totiž zrejmé, či po úplnom zániku účasti a následne opätovnom nadobudnutí účasti dochádza k obnoveniu statusu povinnej osoby. Ako príklad možno uviesť niektoré spoločnosti, ktoré síce boli 100% privatizované, v súčasnosti však niektorí drobní akcionári (z dôvodu poplatkov za vedenie účtu v Centrálnom depozitári cenných papierov) bezodplatne prevádzajú svoje akcie na Fond národného majetku. Dochádza teda k situácii, že v spoločnostiach, ktoré štát historicky založil a v ktorých medzitým došlo k úplnému zániku účasti, sa účasť štátu opäť obnovuje. Podľa súčasného znenia návrhu nie je jasné, či takáto spoločnosť je povinnou osobou alebo nie. 
Zákon o slobode informácií nie je možné vnímať izolovane. V záujme konzistentnosti právneho poriadku je potrebné vnímať ho v kontexte ústavného práva Slovenskej republiky a práva Európskej únie. 
- V kontexte ústavného práva zákon o slobode informácií vykonáva čl. 26 ústavy, pričom podľa čl. 26 ods. 5 sa povinnosť poskytovať informácie týka len orgánov verejnej moci. Nespochybňujeme, že zákon o slobode informácií ukladá povinnosť poskytovať informácie aj súkromnoprávnym spoločnostiam – malo by však ísť len o spoločnosti pod efektívnou kontrolou orgánov verejnej moci, ktoré tým pádom možno označiť za emanáciu štátu. Neexistuje dôvod, aby sa zákon mienený na reguláciu povinností orgánov verejnej moci rozšíril aj na súkromné spoločnosti, ktoré so štátom spája len historický akt založenia a vlastníctvo zanedbateľného podielu akcií. 
Okrem toho je návrh aj v rozpore so systémom európskych predpisov. Povinné zverejňovanie zmlúv zjavne napĺňa rovnaký účel ako úprava verejného obstarávania – t.j. efektívne nakladanie s verejnými prostriedkami. V oblasti verejného obstarávania sa na európskej úrovni ustálila definície inštitúcie, ktorá sa spravuje verejným právom. Táto definícia taktiež nezahŕňa súkromné spoločnosti pod súkromnou kontrolou. 
Zákon o slobode informácií okrem toho v súčasnosti priamo transponuje dve európske smernice, ktoré sa týkajú prístupu k informáciám. Prvá z uvedených smerníc používa identickú definíciu povinnej osoby ako právo verejného obstarávania a tým pádom nezahŕňa súkromné spoločnosti pod súkromnou kontrolu. Druhá z uvedených smerníc používa odlišnú definíciu, avšak ani podľa tejto nie je povinnou osobou súkromná osoba pod súkromnou kontrolou (s výnimkou špeciálnych prípadov vo vzťahu k životnému prostrediu). 
Možno teda konštatovať, že definícia povinnej osoby v znení návrhu nerešpektuje čl. 26 ods. 5 ústavy (ktorý vykonáva), definíciu z oblasti verejného obstarávania (s ktorým z hľadiska účelu súvisí), ani definíciu dvoch smerníc (ktoré transponuje). Navrhovaná definícia preto nie je v právom poriadku systematická. 
- Postavenie a právne pomery obchodných spoločnosti sú určované obchodným zákonníkom ( súkromnoprávnym predpisom ). Sú založené za účelom dosahovania zisku a nesledujú verejný účel a štát ich reálne v zmysle obchodného zákonníka neovláda. 
- Väzbu právnickej osoby na štát alebo na územno samosprávny celok ako povinnej osoby bude možno považovať za splnenu vtedy, ak štát alebo územno samosprávny celok túto právnicku osobu ovláda, to znamená že fakticky nebo právne vykonává priamo alebo nepriamo rozhodující vplyv na činnosť tejto právnickej osoby alebo popri podnikateľskej activity plní aj úlohy verejnej správy. 
Verejné prostriedky štátu sa stávajúc po ich vložení do obchodnej spoločnosti majetkom tejto v spoločnosti. Štát profituje len na výnosoch ako každý spoluvlastník danej spoločnosti. Tieto výnosy sa stávajú príjmom štátneho rozpočtu. Podliehajú výkyvom trhu a nie rozpočtovým pravidlám účelového použitia na neziskové použitie štátu. 
Konštatujeme, že navrhované znenie predmetnej novely je v rozpore s účelom zákona o slobode informácií, v súčasnom znení je neštandartné s Ústavou, nenapĺňa požiadavku jasného právneho textu a v kontexte ústavného práva a práva Európskej únie je nesystematické. Z tohto dôvodu ho žiadame upraviť v zmysle naších pripomienok k bodu 1. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa 	
SIS 	§ 2 
V § 2 ods. 1 sa za slová „štátne orgány“ vkladajú slová „okrem spravodajských služieb“.“ 

Novelizačné body 1 až 36 sa označujú ako novelizačné body 2 až 37. 

Odôvodnenie: 

Doplnením ustanovenia § 2 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov sa navrhuje vylúčiť pôsobnosť cit. zákona vo vzťahu k spravodajským službám. 
Slovenská informačná služba je podľa § 1 ods. 2 zákona NR SR č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov štátnym orgánom Slovenskej republiky, ktorý plní úlohy vo veciach ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu a ochrany zahraničnopolitických a hospodárskych záujmov štátu a v súlade s doterajším ust. § 2 ods. 1 zákona o slobode informácií je osobou povinnou sprístupňovať podľa cit. zákona informácie. 
Navrhované doplnenie cit. ustanovenia zákona o slobode informácií vylučujúce z jeho pôsobnosti spravodajské služby, vrátane Slovenskej informačnej služby, reflektuje na požiadavky praxe vo vzťahu k súčasnej zákonnej úprave slobodného prístupu k informáciám a na súvisiace aplikačné problémy. 
Platná právna úprava síce reguluje obmedzenia prístupu k informáciám v ust. § 8 až § 13 cit. zákona, avšak vzhľadom na špecifické postavenie Slovenskej informačnej služby a predovšetkým na predmet jej činnosti možno konštatovať, že súčasný stav legislatívnej úpravy možnosti povinných osôb obmedziť prístup k informáciám nie je dostačujúci a neposkytuje v dostatočnej miere garancie pre ochranu záujmov Slovenskej republiky chránených Slovenskou informačnou službou. 
Na tomto mieste je potrebné uviesť, že napriek skutočnosti, že prevažná väčšina informácií týkajúcich sa činnosti Slovenskej informačnej služby je utajovanou skutočnosťou podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a teda v súlade s ust. § 8 zákona o slobode informácií existuje právna prekážka pre ich sprístupnenie, nie všetky informácie majúce vzťah k činnosti Slovenskej informačnej služby sú kvalifikované ako utajované skutočnosti. Ide napríklad o informácie obsiahnuté v interných predpisoch a personálnych dokumentoch povinnej osoby, pričom ide predovšetkým o tie informácie, ktoré žiadnym spôsobom neovplyvňujú kohokoľvek mimo povinný subjekt. 
Napriek tomu (nakoľko v súčasnej právnej úprave nie je dostatočná právna opora pre odmietnutie poskytnutia takýchto informácií) je v uvedených prípadoch, ako aj v mnohých iných prípadoch nepochybné, že sprístupnením týchto informácií by Slovenskej informačnej službe, jej príslušníkom ako aj tretím osobám mohla byť spôsobená ujma, alebo by ich sprístupnením mohlo dôjsť k vážnemu ohrozeniu záujmov Slovenskej republiky a plnenia úloh Slovenskou informačnou službou alebo k ich zmareniu. Predovšetkým ústavné zriadenie Slovenskej republiky, jej vnútorný poriadok a bezpečnosť je potrebné vnímať ako hodnoty, ochrana ktorých jednoznačne prevažuje nad právom vyhľadávať a šíriť informácie. Nami navrhovaná zmena v pôsobnosti zákona o slobode informácií je v súlade s čl. 26 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého právo vyhľadávať a šíriť informácie možno obmedziť zákonom, ak ide o opatrenia demokratickej spoločnosti nevyhnutnej z dôvodu zachovania bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku. 
Pre informáciu si na tomto mieste dovoľujeme uviesť, že napr. právna úprava sprístupňovania informácií platná v Českej republike zahŕňa oveľa viac možností odopretia prístupu k informáciám, vrátane neposkytnutia informácií, ak sa tieto vzťahujú napr. výlučne k vnútorným pokynom a personálnym predpisom povinnej osoby alebo ide o informácie o plnení úloh spravodajských služieb; tým nie sú dotknuté ustanovenia o ochrane utajovaných skutočností. 
V tejto súvislosti je tiež zároveň vhodné zdôrazniť, že cit. zákon o Slovenskej informačnej službe konkrétne vymedzuje, ktorým príjemcom zo zákona Slovenská informačná služba poskytuje informácie, a to Národnej rade Slovenskej republiky, prezidentovi Slovenskej republiky, vláde Slovenskej republiky a jej členom, Policajnému zboru a prokuratúre v určených prípadoch; podľa cit. zákona Slovenská informačná služba nie je povinná poskytovať akékoľvek informácie ďalším subjektom. 
Navrhovaným doplnením zákona o slobode informácií by sa dosiahlo zosúladenie uvedených zákonných noriem a zároveň by sa dosiahla jeho úplná kompatibilita s komunitárnym právom Európskej únie, predovšetkým so Smernicou 95/46/ES z 24. 10. 1995 o ochrane jednotlivcov pri spracovávaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov, ako aj so Smernicou 2003/98/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktoré Slovenská republika transponovala do zákona o slobode informácií. Zapracovaním navrhovanej zmeny do návrhu zákona zároveň dôjde k vyhoveniu výzvy Európskej komisie uvedenej vo formálnom oznámení, ktorým sa začalo konanie voči Slovenskej republike pre nesúlad slovenských vykonávacích opatrení so smernicou 2003/98/ES. Podľa vyššie uvedených prameňov komunitárneho práva sa tieto nevzťahujú na činnosti vykonávané v rámci zabezpečovania verejnej a národnej bezpečnosti (t. j. bezpečnosť štátu) a obrany štátu. 
Nesprávne transponovanie uvedených smerníc do vnútroštátneho právneho poriadku Slovenskej republiky spôsobilo zavedenie právnej úpravy odlišnej od právnej úpravy, akú umožňuje komunitárne právo Európskej únie. To má za následok súčasný nesúlad vnútroštátneho právneho poriadku s komunitárnym právnym poriadkom, čo je objektívne neprípustné. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SKAU 	 
Vec: Pripomienky k návrhu novely zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe 
k informáciám .... v znení neskorších predpisov 

K návrhu novely zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám Slovenská komora audítorov má nasledovné pripomienky, ktoré sú zamerané na požiadavky a potreby SKAU vyvolané doterajšou praxou: 

A. Všeobecne : 
1. Podľa § 2 ods. 2 zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám ... sú povinnými osobami tiež právnické osoby zriadené zákonom a teda tieto právnické osoby podliehajú v plnom rozsahu režimu tohto zákona. Slovenská komora audítorov (a obdobne aj iné komory) je v zmysle § 34 zák. č. 540/2007 Z.z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu ... nezávislou samosprávnou stavovskou organizáciou a keďže je právnickou osobou zriadenou zákonom a teda z doslovného znenia § 2 ods. 2 zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám .... vyplýva, že by sa mal na ňu vzťahovať v plnom rozsahu zákon č. 211/2000 Z.z. 
So zreteľom na povahu a úlohy samosprávnych stavovských organizácií sme toho názoru, že zákon č. 211/2000 Z.z. by sa nemal vzťahovať v plnom rozsahu na takéto samosprávne organizácie. Navrhujeme, aby sa tento zákon vzťahoval na takéto organizácie len v obmedzenom rozsahu, a to konkrétne len v súvislosti s ich rozhodovacou činnosťou o právach a právom chránených záujmoch právnických alebo fyzických osôb, a to v rozsahu tejto rozhodovacej činnosti. Teda samosprávne stavovské organizácie by boli v rovnakom právnom režime ako sú v zmysle § 2 ods. 1 zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám ... „právnické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach právnických a fyzických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti“. Ide podľa nášho názoru o legitímnu požiadavku, keďže vo vzťahu k zákonu č. 211/2000 Z.z. by nemali byť na rovnakej úrovni štátne orgány a samosprávne stavovské organizácie. Preto v tejto súvislosti navrhujeme doplniť § 2 ods. 1 zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám .... 
2. Vo všeobecnosti ešte možno dodať, že zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám ... ukladá značné povinnosti povinným osobám avšak nezohľadňuje už získané skúsenosti z praxe (i z praxe Slovenskej komory audítorov, Úradu pre dohľad nad výkonom auditu a pod.), že dochádza zo strany žiadateľov aj k jeho výslovnému zneužívaniu, pričom tento zákon neposkytuje povinným osobám na ochranu proti takýmto konaniam žiadne kompetencie. Preto v súvislosti s tým a v záujme odôvodnenej vyváženosti tohto zákona navrhujeme doplniť tiež § 11 ods. 1 a § 21 ods. 1 (viď ďalej). 

B. K jednotlivým ustanoveniam : 
1. V nadväznosti na všeobecnú pripomienku (bod 1) v § 2 ods. 1 zák. č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám .... za slovami „v oblasti verejnej správy“ čiarku nahradiť spojkou „a“ a vložiť nasledovný text: „samosprávne stavovské organizácie zriadené osobitnými zákonmi1)“; nadväzne uviesť odkazy v poznámke pod čiarou „napr. zákon č. 540/2007 Z.z. o audítoroch ...., zákon č. 586/2003 Z.z. o advokácii ....“. 
2. Ust. § 8 odporúčam vecne rozšíriť tak, aby neupravoval iba ochranu utajovaných skutočností a bankového a daňového tajomstva ale tiež tých informácií, ktoré podľa osobitných zákonov podliehajú povinnosti zachovávať mlčanlivosť. Tak napr. podľa § 30 ods. 2 zák. č. 540/2007 Z.z. o audítoroch .... v znení neskorších predpisov sú členovia orgánu a zamestnanci Úradu pre dohľad nad výkonom auditu a Slovenskej komory audítorov zaviazaní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s dohľadom. V nadväznosti na to vypustiť § 13 tohto zákona. 
3. V § 11 v odseku 1 na konci pripojiť ďalšie písmeno k) tohto znenia: 
„k) informáciu už sprístupnila a žiadateľ požaduje opätovne sprístupniť obsahovo už sprístupnenú informáciu.“. 
V praxi sa často vyskytli prípady, ak žiadateľ úmyselne „šikanuje“ a „byrokratizuje“ povinnú osobu a žiada opätovne sprístupniť informáciu, ktorá po obsahovej stránke bola už sprístupnená (napr. žiadateľ zmení slovosled v opakovanej žiadosti, gramaticky upraví novú žiadosť, symbolicky ju doplní a pod.). Ide taktiež o to, aby tento zákon v odôvodnenom rozsahu poskytoval tiež primeranú ochranu povinným osobám a neriešil výlučne len široké práva žiadateľov. 
4. V § 21a ods. 1 doplniť nové písmeno d) tohto znenia: 
„d) žiadateľ zneužíva ustanovenia tohto zákona vo vzťahu k povinnej osobe.“. 
Ako sa už uviedlo v bode 2 v praxi sa často vyskytujú prípady „šikanovania“ povinných osôb rôznymi „nezmyselnými“ žiadosťami, s ktorými sa povinné osoby musia zaoberať, ak sa žiadateľ odvolá na zák. č. 211/2000 Z.z. Takéto žiadosti sú často žiadosťami „nad rámec“ zák. č. 211/2000 Z.z. a ich cieľom nie je využívanie práv, ktoré cit. zákon dal žiadateľom ale často ide o úmyselné zneužívanie zák. č. 211/2000 Z.z., ktoré má nadväzne pokračovanie na obvodných úradoch v súvislosti s pojednávaním tzv. priestupkov. Preto navrhujeme, aby sa vyváženou formou reagovalo na to, ak zo strany žiadateľa pôjde o vedomé zneužívanie cit. zákona, aby takéhoto žiadateľa bolo možné priestupkovo postihnúť. 
Nadväzne na túto pripomienku ju odporúčam zapracovať tiež do Čl. II (zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení ....). 
 	O 	N 	Novelizačné body 1 až 7 a body 17 až 34 boli z návrhu zákona vypustené.  	
STV 	Čl. I, bod 3: 
Navrhujeme v novelizačnom bode 3 na konci § 4 ods. 6 nahradiť bodku bodkočiarkou a doplniť slová „; informáciou nie je zvukový záznam, obrazový záznam alebo zvukovo-obrazový záznam, ktorý je dielom podľa osobitného zákona.3b)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 3b znie: 
„3b) Zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ustanovenia § 4 ods. 6 vymedzuje pojem informácia pre účely jej sprístupňovania. Navrhované znenie ako informáciu definuje aj zvukový záznam, obrazový záznam alebo audiovizuálny záznam. V podmienkach Rozhlasu a televízie Slovenska je takto definovanou informáciou každý program ako aj iná zložka programovej služby. Navrhované znenie tohto ustanovenia by zakladalo stav, kedy by Rozhlas a televízia Slovenska ako povinná osoba musela na žiadosť sprístupniť – vytvoriť kópiu ktoréhokoľvek svojho programu, vrátane akvizičných audiovizuálnych diel. Takýmto konaním by nepochybne dochádzalo k porušovaniu ustanovení zákona č. 618/2003 Z. z. autorský zákon najmä pokiaľ sa týka audiovizuálnych diel pri ktorých sú držiteľmi práv subjekty iné ako Rozhlas a televízia Slovenska. 
Taktiež existuje opodstatnená obava, že uzákonením takejto definície bude dochádzať k neprimeranému zaťažovaniu Rozhlasu a televízie Slovenska žiadosťami o vyhotovenie kópií záznamov vysielania. Takéto zákonom stanovené konanie bude taktiež nepochybne v rozpore s ustanoveniami zákona č. 618/2003 Z. z. upravujúcimi práva súvisiace s autorským právom – majetkové práva vysielateľa. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
STV 	Čl. I, bod 8: 
Z novelizačný bod 8 navrhujeme vložiť nový novelizačný bod 9, ktorý znie: 
„9. V § 5a sa ods. 3 písm. g) sa bodka na konci nahrádza čiarkou a dopĺňa sa písmeno h), ktoré znie: 
„h) zmluva, ktorej zmluvnou stranou je povinná osoba, ktorou je verejnoprávna inštitúcia, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti rozhlasového vysielania a televízneho vysielania a ktorej predmetom je plnenie jej poslania, úloh a činností v oblasti rozhlasového vysielania alebo televízneho vysielania.“.“ 

Odôvodnenie: 
Rozhlas a televízia Slovenska poskytuje službu verejnosti v oblasti televízneho a rozhlasového vysielania, pričom disponuje aj verejnými financiami. Existuje však v konkurenčnom prostredí televíznych a rozhlasových vysielateľov na základe licencie, ktorí podľa súčasne platného znenia zákona č. 211/2000 Z. z. majú neobmedzený prístup k informáciam vyplývajúcim zo zmluvných vzťahov s dodávateľmi častí/celkov audiovizuálnych diel, ako aj k informáciam vyplývajúcim zo zmluvných vzťahov so zahraničnými producentskými spoločnosťami poskytujúcimi vysielateľov akvizičné audiovizuálne diela. Tento stav je determinantom absolútne nulovej konkurencieschopnosti Rozhlasu a televízie Slovenska na mediálnom trhu. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
STV 	Čl. I, bod 16: 
Za novelizačný bod 16 navrhujeme vložiť nový novelizačný bod 17, ktorý znie: 
„17. V § 5b odsek 3 znie: 
„(3) Ustanovenie odsekov 1 a 2 sa nevzťahujú na povinnú osobu podľa § 5a ods. 3 písm. e) a ani na také objednávky alebo faktúry, ktoré vystavila alebo prijala povinná osoba, ktorou je verejnoprávna inštitúcia, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti rozhlasového vysielania a televízneho vysielania a ktoré sa vzťahujú na plnenie jej poslania, úloh a činností v oblasti rozhlasového vysielania alebo televízneho vysielania.“.“ 

Odôvodnenie: 
Návrhované znenie bude zakladať vysoko nehospodárny stav, nakoľko sa neúmerne zvýšia prevádzkové (materiálne a personálne) náklady organizácie na administráciu objednávok a faktúr. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
STV 	Čl. I, bod 20:  
Navrhujeme ponechať v platnosti súčasné znenie § 6 ods. 4, pretože navrhované doplnenie o slová „a § 5“ je nadbytočné. Tento paragraf je citovaný v ods. 1. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu 
 	O 	A 	 	
STV 	Čl. I, bod 33 
Navrhujeme upraviť znenie novelizačného bodu 33 nasledovne: 
„33. V § 17 sa odsek 2 dopĺňa písmenom d), ktoré znie: 
„d) vyžiadanie súhlasu na sprístupnenie informácie od osoby oprávnenej udeliť súhlas na sprístupnenie informácie podľa § 9 ods. 1 a 2 a § 11 ods. 1 písm. a).“.“ 

Odôvodnenie: 
Ustanovenia § 9 ods. 1 a 2 sa týkajú osobných údajov a informácií dotýkajúcich sa osobnosti a súkromia fyzickej osoby, ktorých poskytnutie povinnou osobou je podmienené súhlasom dotknutých osôb. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
STV 	Čl. I, bod 34 
Navrhované znenie § 19 neupravuje kompetenciu rozhodovania o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam povinných osôb podľa ustanovenia § 2 ods. 2 zákona. Navrhujeme túto kompetenciu relevantným spôsobom vymedziť . 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
STV 	Čl. I, bod 35 
Z dôvodov uvedených v pripomienke k novelizačnému bodu 8 navrhujeme vypustiť z navrhovaného znenia časť vety: 
„na objednávku tovarov a služieb vyhotovenú po 1. januári 2012 a na faktúru doručenú alebo zaplatenú po 1. januári 2012.“ 
 	O 	N 	Navrhovateľ trvá na danej formulácii z dôvodu, že doteraz nespôsobovala výkladové problémy.  	
STV 	Čl. I, bod 36 
V novelizačnom bode 36 sa označenie „§ 2a“ nahrádza označením „§ 24“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 

 	O 	A 	 	
SOCP 	K Čl.I k bodu 7 (§ 5a ) 
Pre aplikačnú prax považujeme za dôležité vymedziť pojem "informácia, ktorá sa získala za verejné prostriedky", ktorý nie v právnom predpise definovaný, nakoľko absencia jeho vymedzenia spôsobuje v praxi problémy; keďže v zákone o slobode innformácií sú vymedzené pojmy "zverejnená informácia" a "sprievodná informácia" máme za to, že jednoznačné vymedzenie informácie, ktorá sa získala za verejné prostriedky by skvalitnilo vykonávanie zákona o slobode informácií. V nadväznosti na túto pripomienku (vychádzajúc z účelu zverejňovania zmlúv, ktorým je nakladanie s verejnými prostriedkami), navrhujeme definovať povinne zverejňovanú zmluvu ako písomnú zmluvu s peňažným plnením. V tomto kontexte odporúčame doplniť odsek 3 o ďalšie zmluvy, ktoré by nemuseli byť povinne zverejňovanou zmluvou, pretože neobsahujú žiadne peňažné plnenia, napr. dohoda o skončení pracovného pomeru, dohoda o zrušení záväzku, dohoda o skončení zmluvy, dohoda o náhrade za sťaženie spoločenského uplatnenia, dohoda o spolupráci, dohoda o pristúpení k záväzku, dohoda o prevzatí dlhu a pod. 

 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
SOCP 	K Čl.I k bodu 14 (§ 5a ods. 9) 
V záujme zjednodušenia administratívy a odbúrania duplicitného zverejnenia jednej zmluvy odporúčame zvážiť vypustenie povinnosti zverejniť zmluvu všetkými povinnými osobami, ktoré uzatvárajú túto zmluvu, v prípade, ak v nej dohodnú, ktorá povinná zmluvná strana uvedenú povinnosť splní. 

 	O 	A 	 	
SOCP 	K Čl.I k bodu 15 (§ 5b ods. 1) 
Vychádzajúc z účelu povinného zverejňovania údajov o faktúre na tovary, služby a práce považujeme za nadbytočné a neúčelné zverejňovanie údaja o spôsobe zaplatenia faktúry a odporúčame zvážiť jeho zaradenie medzi povinne zverejňované údaje, pretože máme za to, že jeho vypustením nebude zmarený účel právnej úpravy, ktorým je predovšetkým poskytnutie informácie o výdavkoch vynaložených z verejných zdrojov.  	O 	A 	 	
SOCP 	K Čl.I k bodu 23 (§ 9 ods.3 ) 
V záujme jednoznačnosti aplikačnej praxe odporúčame upraviť § 9 ods.3 zákona o slobode informácií tak, aby bolo jednoznačné, či konkrétna povinná osoba je alebo nie je povinná sprístupniť v tomto ustanovení uvedené osobné údaje o svojich vedúcich zamestnancoch, pretože súčasná právna úprava nedostatočne precízne upravuje okruh vedúcich zamestnancov, na ktorých by povinná osoba mohla aplikovať uvedené ustanovenie a požadované údaje sprístupniť bez toho, aby riskovala porušenie zákona o slobode informácií. Nejednoznačný výklad a postup pri aplikácii sa týka vedúcich zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme, keďže použitý odkaz na § 5 ods.1 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov sa vzťahuje iba na vedúcich zamestnancov, u ktorých pracovný poriadok určí, že sa obsadzujú na základe výsledku výberového konania; keďže z právnej úpravy nie je zrejmé, či sa požadované informácie týkajú tohto "zúženého " okruhu vedúcich zamestancov, je podľa nášho názoru potrebné právnu úpravu, vzhľadom na citlivosť poskytovaných údajov, precizovať, aby jej realizácia v praxi bola bezproblémová; naviac, s ohľadom na absenciu oficiálnej definície pojmov „orgán verejnej moci a verejná moc“ a neexistenciu taxatívneho výpočtu orgánov verejnej moci, je problém aj pri vedúcich zamestnancoch zamestnávateľa, ktorým je orgán verejnej moci, keďže v ustanovení je uvedený odkaz (16f) na § 9 ods. 3 Zákonníka práce, ktorý však nerieši, kto sa považuje na účely tohto zákona za orgány verejnej moci. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SOCP 	K Čl.I k bodu 27 (§ 11) 
V záujme aplikačnej praxe navrhujeme upraviť vzťah právnych noriem, vzájomne si konkurujúcich pri úprave poskytovania osobných údajov. Z hľadiska činnosti Sociálnej poisťovne poukazujeme na súčasnú právnu úpravu § 170 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, podľa ktorej Sociálna poisťovňa môže poskytovať údaje zo svojho informačného systému len so súhlasom fyzických osôb a právnických osôb, ktorých sa údaje priamo týkajú, ak tento zákon alebo osobitný predpis neustanovuje inak. Súčasne § 171 upravuje rozsah informácií o dlžníkoch Sociálnej poisťovne a z právnej úpravy vyplýva, že ďalšie informácie o pohľadávkach fyzických osôb a právnických osôb môže Sociálna poisťovňa zverejňovať len so súhlasom dotknutých osôb. Vychádzajúc zo skutočnosti, že zákon o slobode informácií je osobitným zákonom, ktorý neupravuje sprístupňovanie údajov z informačných systémov povinných osôb, je problémom aplikovať obmedzenia vyplývajúce z ustanovení zákona o sociálnom poistení. V aplikačnej praxi je Sociálna poisťovňa konfrontovaná s právnymi názormi, podľa ktorých by, odvolávajúc sa na zákon o slobode informácií mala zverejniť aj údaje, ktoré jej zákon o sociálnom poistení zverejniť nedovoľuje. Z uvedeného dôvodu žiadame v § 11 doplniť ako ďalší dôvod obmedzenia prístupu k informáciám alebo nesprístupnenia informácie aj prípad, ak takéto obmedzenia vyplývajú z osobitných predpisocv a súčasne navrhujeme v poznámke pod čiarou uviesť ako príklad zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. 

 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SOCP 	K Čl.I k bodu 32 (§17) 
V § 17 ods.2 písm. d) sa precizujú dôvody, kedy povinná osoba môže predĺžiť lehotu na vybavenie žiadosti, v navrhovanom znení písmena d) navrhujeme ako dôvod predĺženia lehoty doplniť aj vyžiadanie súhlasu podľa § 9 ods. 1 a 2. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŠP 	k § 5a, odsek 3  
Štátna pokladnica uplatňuje ako zásadnú pripomienku: 
V § 5a sa odsek 3 dopĺňa písmenom h), ktoré znie: 

“h) zmluva a dohoda uzavieraná v pôsobnosti Štátnej pokladnice týkajúca sa finančných a platobných služieb“. 

Odôvodnenie: 

Dovoľujeme si Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky požiadať o uplatnenie legislatívnej výnimky v cit. zákone smerujúcej k tomu, aby boli ďalej špecifikované zmluvy a dohody týkajúce sa finančných a platobných služieb vyňaté spomedzi povinne zverejňovaných zmlúv: 
• zmluvy uzatvárané Štátnou pokladnicou s prevádzkovateľmi platobných systémov, 
• zmluvy týkajúce sa služieb poskytovaných bankami a pobočkami zahraničných bánk, 
• zmluvy a písomné dohody podľa zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
• zmluvy týkajúce sa platobných služieb, vedenia a správy účtov klientov. 

Na doplnenie uvádzame, že sa jedná o: 
• zmluvy o Platobnom systéme EURO SIPS a ich dodatky, 
• zmluvy o účasti v TARGET2-SK a ich dodatky, 
• zmluvy o bežnom účte a ich dodatky, 
• rámcová zmluva o vedení účtov Štátnej pokladnice v Národnej banke Slovenska a jej dodatky, 
• dohody o pripojení klienta Štátnej pokladnice, 
• zmluvy o príjmovom účte a ich dodatky, 
• zmluvy o výdavkovom účte a ich dodatky, 
• zmluvy o bežnom účte neúročenom a ich dodatky, 
• zmluvy o bežnom účte úročenom a ich dodatky, 
• zmluvy o vysporiadaní zostatkov účtov organizácií samosprávnych krajov, 
• rámcové zmluvy o vkladových účtoch v eurách a ich dodatky, 
• rámcové zmluvy o vkladovom účte a ich dodatky, 
• zmluvy o využívaní cashpoolingu a ich dodatky, 
• dohody o používaní platobných kariet, 
• zmluvy k vedeniu účtov na zabezpečenie hotovostných platobných operácií a ich dodatky, 
• zmluvy o vydaní a používaní debetných platobných kariet a ich dodatky, 
• zmluvy o vklade a výbere hotovosti v zaplombovaných obaloch a ich dodatky, 
• zmluvy o vklade a výbere hotovosti prostredníctvom nočného trezoru a ich dodatky, 
• zmluvy o vydávaní firemných kariet Diners Club a ich dodatky. 

Štátna pokladnica sa zúčastnila pracovného stretnutia na Ministerstve spravodlivosti SR ohľadne zverejňovania týchto typov zmlúv a dohôd, výsledkom ktorého bolo potvrdenie skutočnosti, že všetky ustanovenia predmetných zmlúv a dohôd sú v súlade s § 91 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov posudzovateľné ako bankové tajomstvo. Zároveň je však nevyhnutné konštatovať, že táto skutočnosť Štátnu pokladnicu ako povinnú osobu neoslobodzuje od povinnosti zverejňovania predmetných zmlúv a dohôd. 

Z vyššie uvedených zistení a z platnej legislatívy vyplýva pre Štátnu pokladnicu povinnosť zverejňovať zmluvy a dohody s anonymizovaním osobných údajov a ustanovení posudzovateľných ako bankové tajomstvo. Je úplne evidentné, že takto zverejnené zmluvy nemajú žiadnu vypovedaciu hodnotu a celý proces ich prípravy na zverejnenie vrátane úprav a následného skenovania je proces neekonomický, neracionálny a jeho administratívne zabezpečovanie znamená ďalšie personálne nároky. 

Taktiež podľa § 12 ods. 1 písm. e) zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je klient Štátnej pokladnice povinný zriaďovať účty výlučne v Štátnej pokladnici, z čoho vyplýva, že klient nemá možnosť zriaďovať svoje účty v komerčných bankách a teda nemožno v danom prípade kvalifikovať používanie verejných prostriedkov ako neúčelné, nehospodárne alebo neefektívne. 

Vychádzajúc z uvedeného navrhujeme predmetné zmluvy a dohody uzatvárané Štátnou pokladnicou doplniť do taxatívneho výpočtu výnimiek z povinného zverejňovania zmlúv uvedených v §5a ods. 3 infozákona. 
 	Z 	A 	 	
ŠP 	k § 5a ods. 3 písm. d) 
Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity uplatňuje ako zásadnú pripomienku: 
V § 5a ods. 3 písm. d) sa vypúšťa slovo „odplatná“. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka sa týka najmä vydávania štátnych cenných papierov (ŠCP) podľa anglosaského práva v zahraničí. Právnym základom vydania ŠCP v zahraničí je neodplatná „rámcová zmluva“ (EMTN Program) medzi sprostredkovateľmi vydania ŠCP (bankami) a emitentom (SR). Na prípadné zverejnenie by bol potrebný súhlas všetkých sprostredkovateľov, čo je v prípade medzinárodných bánk vylúčené. Prípadným zverejnením tejto (neodplatnej) zmluvy by sa zmarila podstata obchodu a žiadna banka by z logických dôvodov nebola ochotná zmluvu so SR uzatvoriť a sprostredkovať predaj ŠCP. 
 	Z 	A 	 	
ŠP 	k § 5a, odsek 3  
Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity uplatňuje ako zásadnú pripomienku: 
V § 5a sa odsek 3 dopĺňa písmenom i), ktoré znie: 

„i) zmluvy týkajúce sa obchodov zabezpečujúcich likviditu štátu a zmluvy o zabezpečení poskytovania platobných služieb“. 

Odôvodnenie: 
Ministerstvo financií SR vykonáva na trhu podobné operácie ako napr. NBS a komerčné banky pri zabezpečovaní likvidity štátu. Zverejnením týchto obchodov by sa štát dostal do nevýhodnej pozície oproti ostatným účastníkom finančného trhu, ktorá by mohla viesť ku strate likvidity a k insolventnosti (platobnej neschopnosti). Zverejnenie obchodu pred samotnou realizáciou je logicky (i technicky) nevykonateľné, lebo z povahy bankových obchodov vyplýva jeho okamžitá záväznosť pre obe strany. Keďže na bankové protistrany sa vzťahuje „banková legislatíva“ (napr. bankové tajomstvo), nikto by nebol ochotný a schopný obchodovať so štátom. 
 	Z 	A 	 	
ŠP 	k § 11, odsek 1  
Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity uplatňuje ako zásadnú pripomienku: 
V § 11 sa odsek 1 dopĺňa písmenom k), ktoré znie: 

„k) ide o dokumentáciu, ktorej zverejnenie alebo sprístupnenie by preukázateľne ohrozilo činnosť a oprávnené záujmy povinnej osoby, bolo by v rozpore so zmluvnými záväzkami povinnej osoby vyplývajúcimi z medzinárodných a tuzemských obchodnoprávnych záväzkov24d), alebo by ohrozilo povinnosti povinnej osoby v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry vo svojom sektore podľa osobitného zákona24e)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 24d) a 24e) znejú: 
„24d) § 17 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
24e) zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre.“. 

Odôvodnenie: 
V oblasti ochrany oprávnených záujmov ide napríklad o ochranu informácií týkajúcich sa obchodov zabezpečujúcich likviditu štátu, platobné služby štátu, informácie, ktorých zverejnenie by ohrozilo vyjednané strategické medzinárodné kontrakty, resp. možnosť ďalších kontraktov v budúcnosti tým, že SR by ich zverejnením prestala byť považovaná za dôveryhodného partnera. V oblasti ochrany kritickej infraštruktúry sa jedná o ochranu citlivých informácií v zmysle § 12 zákona č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre. Na niektoré (najmä bilaterálne) obchody sa vzťahujú tzv. „trhové štandardy“ – napr. ISDA zmluva, ktoré neumožňujú zverejňovanie obchodov. SR by postupne stratila investorskú dôveryhodnosť, ktorej strata by viedla k platobnej neschopnosti štátu. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚOOÚ 	čl. I bod 13 - § 5a ods. 8 písm. b) 
Zásadná pripomienka: 
V čl. I bode 13 - § 5a ods. 8 písm. b) Navrhovaného materiálu žiadame doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb uvedených v písomnom potvrdení o zverejnení zmluvy. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 428/2002 Z. z.“) podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval podstatné náležitosti zakotvené v ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., t.j. v danom prípade zoznam osobných údajov uvedených v písomnom potvrdení o zverejnení zmluvy, nakoľko zmluvy, ktoré sú predmetom zverejnenia môžu s povinnými osobami uzatvárať aj fyzické osoby - jednotlivci. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami bude potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých fyzických osôb bez ich súhlasu. 

Zapracovanie uvedenej pripomienky tak zosúladí navrhované znenie s ustanovením § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 9 ods. 3 
Zásadná pripomienka: 
V § 9 ods. 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov žiadame slovo „verejnosti“ nahradiť slovom „žiadateľa“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 9 ods. 3 v kontexte predmetu uvedeného zákona určuje povinnej osobe povinnosť sprístupňovať na žiadosť žiadateľa (pričom podľa § 4 ods. 1 žiadateľom je fyzická alebo právnická osoba, ktorá požiada o sprístupnenie, a nie hromadne verejnosť) taxatívne vymedzené osobné údaje osôb v ňom vymenovaných, a to bez ich súhlasu. Na základe doterajších nejasností povinných osôb pri výklade a aplikácii predmetného ustanovenia v danej časti v praxi, ako aj v nadväznosti na ustanovenie § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. upravujúce obsahové náležitosti, Úrad z pohľadu ochrany osobných údajov považuje za potrebné upraviť účel sprístupňovania osobných údajov vyššie uvedeným spôsobom. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚOOÚ 	§ 11 ods. 2 
Obyčajná pripomienka: 
V § 11 ods. 2 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov žiadame za úvodné slovo predmetného odseku „Ustanovenie“ vložiť text: „odseku 1“. 

Odôvodnenie: 
Technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

ÚDZS 	Čl. I bod 4 
Navrhujeme nahradiť slová v § 5 ods. 1 písm. e) slovami „právnych predpisov, znenia interných predpisov a znenia výkladových stanovísk.“ 

Odôvodnenie: 
Z hľadiska terminológie navrhujeme vypustiť zo slovného spojenia „znenia interných právnych predpisov“ slovo „právnych“. Právny predpis obsahuje jednu alebo viac právnych noriem, ktoré vyjadrujú všeobecný zákaz, príkaz alebo dovolenie. Slovné spojenie právny predpis evokuje predpis vydaný zákonodarným orgánom, resp. k tomu splnomocneným štátnym orgánom, ktorý je všeobecne záväzný. Vnútorné predpisy povinných osôb upravujú postavenie a úlohy povinnej osoby a zásady činnosti len vo vzťahu k povinnej osobe. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚDZS 	Čl. I bod 9 (§ 5a ods. 4) 
Na konci navrhujeme pripojiť tieto slová: „a povinné osoby, ktorými sú právnické osoby zriadené zákonom, ktoré hospodária s vlastným majetkom.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby právnické osoby zriadené zákonom, ktoré nehospodária s prostriedkami štátneho rozpočtu, ale s vlastným majetkom, nemali povinnosť zverejňovať zmluvy v Centrálnom registri zmlúv, ale na webovom sídle. Obce, VÚCky a nimi založené alebo zriadené právnické osoby sú vyňaté z povinnosti zverejňovania zmlúv v registri, nakoľko hospodária s vlastným majetkom (Čl. 65 ods. 1 Ústavy SR). Rovnako aj iné subjekty verejnej správy hospodária s vlastným majetkom a nie sú napojené na štátny rozpočet, preto by mali mať rovnaké postavenie pri zverejňovaní zmlúv ako obce a VÚCky. Úrad je právnická osoba zriadená zákonom č. 581/2004 Z. z. ako nezávislý orgán výkonu dozoru nad verejným zdravotným poistením a poskytovaním zdravotnej starostlivosti, ktorý hospodári s vlastným majetkom (§ 28 ods. 1 zákona č. 581/2004). Úrad nie je orgánom štátnej správy, verejnoprávnou inštitúciou, príspevkovou ani rozpočtovou organizáciou a nie je financovaný z prostriedkov štátneho rozpočtu. Úrad je financovaný predovšetkým z príspevkov zdravotných poisťovní, ktorých príjmy sú tvorené z vybraného poistného na zdravotné poistenie. Úrad je v prevažnej časti financovaný z rovnakých zdrojov ako zdravotná poisťovňa (vybrané poistné), pričom zdravotná poisťovňa nemá povinnosť zverejňovať v Centrálnom registri zmlúv zmluvy týkajúce sa jej hospodárenia, pritom ide o nakladanie s rovnakými verejnými prostriedkami, s ktorými hospodári úrad. Na základe uvedeného nevidíme dôvod na to, aby úrad zverejňoval zmluvy v Centrálnom registri zmlúv. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ÚDZS 	Čl. I bod 14 (§ 5a ods. 9)  
Navrhujme zmeniť znenie nasledovne: 
„(9) Ak je zmluva zverejnená viacerými spôsobmi, rozhodujúce je prvé zverejnenie zmluvy. Ak viacerí účastníci zmluvy sú povinnými osobami, ktoré sú povinné zverejniť zmluvu, rozhodujúce je zverejnenie povinnou osobou, ktorá zmluvu zverejnila ako posledná. Povinná osoba alebo účastník zmluvy, podávajúci návrh na zverejnenie podľa odseku 6, sú povinní zabezpečiť súlad zverejnenej zmluvy so skutočným stavom a nesprístupnenie ustanovení zmluvy obsahujúcich informáciu, ktorá sa podľa tohto zákona nesprístupňuje, to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu alebo sídlo, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu podnikateľa.“. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením, podľa ktorého je rozhodujúce prvé zverejnenie zmluvy v prípade, ak je zmluva zverejňovaná viacerými účastníkmi. Takáto právna úprava vyvoláva právnu neistotu účastníkov zmluvy a ponecháva široký priestor na výklad tohto ustanovenia pri jeho aplikácii, v dôsledku ktorého môže účastníkom zmluvných vzťahov vzniknúť škoda. Ak zmluvu uzatvárajú napríklad dve povinné osoby, pričom prvá je povinná zverejniť zmluvu na webovom sídle a druhá je povinná zverejniť zmluvu v registri, na to, aby sa zmluva stala účinnou, musí byť zverejnená oboma povinnými osobami. Podľa § 47a ods. 4 Občianskeho zákonníka ak sa zmluva nezverejní do troch mesiacov od jej uzavretia, platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo (teda zmluva, ktorá bola uzavretá a je platná, sa stáva nulitnou). Máme za to, že podmienkou nadobudnutia účinnosti takejto zmluvy je jej zverejnenie oboma zmluvnými stranami v lehote do troch mesiacov od jej uzavretia (na webe aj v registri), nakoľko jedna zmluvná strana sa nemôže zbaviť svojej povinnosti zverejniť zmluvu (napr. v registri) tým, že zmluvu zverejní druhá zmluvná strana (napr. na webe). Ak by jedna zo zmluvných strán zmluvu nezverejnila, zmluva sa stáva po uplynutí troch mesiacov od jej uzavretia nulitnou. Ak je napríklad zmluva uzavretá 1.1.2012 a prvá zmluvná strana zverejní zmluvu na webe dňa 1.1.2012, čaká na zverejnenie zmluvy druhou stranou v registri. Ak druhá strana zverejní zmluvu v registri 1.3.2012, podľa navrhovanej úpravy by mal byť rozhodujúci deň prvého zverejnenia, t.j. 1.1.2012, z čoho vyplýva, že zmluva by bola účinná nasledujúci deň po zverejnení, t.j. 2.1.2012, a teda zmluvné strany môžu plniť podľa zmluvy od 2.1.2012. Začať plniť podľa takejto zmluvy však prináša veľké riziko, lebo prvá strana, ktorá zverejnila zmluvu na webe dňa 1.1.2012 ešte v tom čase nevie, či druhá strana zverejní zmluvu do troch mesiacov od jej uzavretia v registri, lebo v opačnom prípade by sa zmluva stala nulitnou. Teda prvá strana nemôže začať plniť podľa zmluvy od 2.1.2012, lebo nemá istotu, kedy a či vôbec druhá strana zmluvu zverejní. Ak by prvá strana plnila podľa zmluvy od 2.1.2012 a druhá strana by zmluvu nezverejnila v registri do troch mesiacov, išlo by o plnenie bez právneho dôvodu. Ustanovenie § 5a ods. 6 nie je riešením tejto situácie, lebo prvá strana nemá povinnosť do 7 (resp. 4) dní od uzavretia zmluvy podať návrh na zverejnenie v Obchodnom vestníku. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ÚDZS 	Čl. I bod 16 (§ 5b ods. 3)  
Navrhujeme ponechať odsek 3. 

Odôvodnenie: 
Zrušenie finančného limitu povinne zverejňovaných objednávok a faktúr a s tým súvisiace nové ust. § 5b ods. 1 a 2 považujeme za neefektívne riešenie, ktoré bude neúmerne administratívne zaťažovať povinné osoby v porovnaní s výsledným efektom. V niektorých prípadoch budú povinné osoby časovo, personálne a administratívne zaťažené ešte viac než do vydania nariadenia vlády SR č. 118/2011 Z. z. keď skenovali všetky faktúry a objednávky, nakoľko podľa navrhovanej úpravy budú musieť z každej objednávky a faktúry prácne vypisovať náležitosti, ktoré majú byť zverejnené. Úradu bolo v roku 2010 doručených cca 8.500 faktúr, z ktorých cca 50% boli fakturované sumy do výšky 100 eur a cca 10% boli fakturované sumy do výšky 20 eur. V záujme informovanosti verejnosti o spôsobe vynakladania verejných zdrojov bez neefektívneho zaťažovania povinných osôb považujeme za nutné stanoviť finančný limit povinne zverejňovaných údajov o objednávkach a faktúrach. 
 	Z 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
ÚDZS 	Čl. I bod 27 (§ 11 ods. 1)  
Navrhujeme doplniť nové písmeno k), ktoré znie: 
„k) sa týka rozhodovacej činnosti orgánu verejnej správy podľa osobitného predpisu, 28) okrem informácie o rozhodnutí alebo o výsledku konania, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy.“. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za nevyhnutné, aby sa obmedzenie prístupu k informáciám vzťahovalo aj na správne konania vedené správnymi orgánmi. Súčasné znenie zákona o slobode informácií nie je v súlade s ustanoveniami zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok), podľa ktorého môžu dostať informáciu zo spisu správneho konania len subjekty uvedené v § 23 ods. 1 a 2 Správneho poriadku. Súčasné obmedzenia prístupu k informáciám sa vzťahujú na súdne konania a na konania vo veciach dohľadu, dozoru a kontroly a nevidíme dôvod na to, aby informácie o priebehu správnych konaní boli prístupné iným osobám než účastníkom konania, zúčastneným osobám a iným osobám, ktoré preukážu oprávnený záujem na tomto konaní. Navyše aj ústne pojednávanie pred správnym orgánom je neverejné, pokiaľ osobitný zákon alebo správny orgán neustanovia inak (§ 21 ods. 3 Správneho poriadku). Podľa súčasnej úpravy zákona o slobode informácií každý správny orgán napríklad v štádiu zisťovania skutkového stavu veci, obstarávania a hodnotenia dôkazov pred tým, než dospeje k záverom a vydá rozhodnutie je povinný poskytovať akýmkoľvek osobám, ktoré sa nezúčastňujú na konaní informácie zo spisov vrátane kópií všetkých dokladov (dôkazov a iných listín zo spisov). V podmienkach úradu je táto úprava neaplikovateľná, keďže úrad napríklad v správnom konaní ukladá sankcie poskytovateľom zdravotnej starostlivosti za nesprávne poskytnutú zdravotnú starostlivosť, pričom celá dokumentácia správneho konania obsahuje doklady zo zdravotnej dokumentácie a údaje o posudzovaní zdravotného stavu fyzickej osoby. Dôvod nesprístupnenia informácie podľa § 9 zákona o slobode informácií pacienta nechráni, pretože ak žiadateľ (cudzia osoba) pozná osobu pacienta a požiada o zaslanie kópie celej dokumentácie správneho konania, úrad je povinný žiadosti vyhovieť a celú dokumentáciu žiadateľovi zaslať, pričom vybielenie identifikačných údajov pacienta v takom prípade nič nerieši, keďže žiadateľ osobu pacienta pozná. Vybielenie všetkých údajov o zdravotnom stave znamená vybielenie kompletnej dokumentácie správneho konania (čo je zbytočná, administratívne, personálne, časovo a finančne náročná práca bez akéhokoľvek efektu). Obdobná situácia nastáva aj v prípade, ak úrad ukladá pokuty poistencom a platiteľom poistného za porušenie zákonných povinností napríklad v súvislosti s platením poistného na verejné zdravotné poistenie, vykonávaním ročného zúčtovania poistného, ukladaním pokút na nesplnenie oznamovacích a iných povinností. Nevidíme dôvod na to, aby účastníci správnych konaní nepožívali rovnakú ochranu o svojej osobe a o predmete konania ako účastníci súdnych konaní alebo účastníci kontroly, dohľadu a dozoru. Podotýkame, že správne konanie o uložení pokuty poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, zdravotnej poisťovni, platiteľovi poistného alebo poistencovi nie je dohľadom. Dohľad je samostatné konanie podľa osobitného predpisu (v danom prípade zákon č. 581/2004 Z. z.), ktorým úrad zisťuje porušenie povinnosti. Ak úrad dohľadom zistí porušenie povinnosti, ukladá sankciu v správnom konaní podľa Správneho poriadku, pričom toto konanie už nie je dohľadom. Na vzťah medzi Správnym poriadkom a zákonom o slobode informácií vo veci poskytovania informácií zo spisov správneho konania má nejednotný názor aj judikatúra (porovnaj rozsudok Najvyššieho súdu SR z 27.5.2009 sp. zn. 2 Sžo 190/2008 a Rozsudok Najvyššieho súdu SR zo 16.6.2010 sp. zn. 6 Sži 1/2010). 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ÚDZS 	Čl. I bod 36 (§24)  
Navrhujeme vypustiť Zrušovacie ustanovenie účinné od 1.1.2012. 

Odôvodnenie: 
Zrušenie finančného limitu povinne zverejňovaných objednávok a faktúr a s tým súvisiace nové ust. § 5b ods. 1 a 2 považujeme za neefektívne riešenie, ktoré bude neúmerne administratívne zaťažovať povinné osoby v porovnaní s výsledným efektom. V niektorých prípadoch budú povinné osoby časovo, personálne a administratívne zaťažené ešte viac než do vydania nariadenia vlády SR č. 118/2011 Z. z. keď skenovali všetky faktúry a objednávky. Úradu bolo v roku 2010 doručených cca 8.500 faktúr, z ktorých cca 50% boli fakturované sumy do výšky 100 eur a cca 10% boli fakturované sumy do výšky 20 eur. V záujme informovanosti verejnosti o spôsobe vynakladania verejných zdrojov bez neefektívneho zaťažovania povinných osôb považujeme za nutné stanoviť finančný limit povinne zverejňovaných údajov o objednávkach a faktúrach. 
 	Z 	N 	V zmysle dohody o podmienkach, za ktorých bolo predmetné nariadenie prijaté, v návrhu zákona zostane zrušovacie ustanovenie zachované. 	
ÚDZS 	Čl. I bod 36 
Navrhujeme opraviť v návrhu novely označenie § 24 v uvádzacej vete. 

Odôvodnenie: 
Formálna chyba. 
 	O 	A 	 	
ÚPSVAR 	 
Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 162/1995 Z.z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov 

P r i p o m i e n k y - obyčajné 

Za §5a ods.1 – odporúčame vložiť 
Pričom sa nezverejňujú a nesprístupňujú ustanovenia zmlúv, ktoré sú vylúčené zo zverejnenia a sprístupnenia na základe § 5a ods.2. 

Bod 34 
§ 19 ods.5 
Odporúčame v § 19 ods.5 zosúladiť lehoty so zákonom č.71/1967 Zb.o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov 

Bod 36 
Odporúčame slová §2a nahradiť slovami § 24 

P r i p o m i e n k a - zásadná 

Navrhujeme nasledovné znenie bodu 9: 

„9. § 5a ods. 3 sa dopĺňa písmenom h), ktoré znie: 
Dohody o poskytnutí príspevkov, ktoré majú obligatórny charakter, uzatvárané podľa zákona č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v rámci aktívnych opatrení na trhu práce a v rámci podpory zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím.“ 

Odôvodnenie zásadnej pripomienky - rozšírenia výpočtu zmlúv, ktoré nie sú povinne zverejňovanými zmluvami, o vyššie uvedené dohody: 
- obligatórny charakter príspevkov poskytovaných na základe dohôd – v prípade splnenia podmienok žiadateľom o poskytnutie príspevku má úrad práce, sociálnych vecí a rodiny (ďalej len „úrad“) povinnosť uzavrieť s ním dohodu o poskytnutí príspevku, 
- zákonná úprava podmienok poskytovania príspevkov na základe dohôd a v tejto súvislosti aj vymedzenie okruhu subjektov, ktorým je možné príspevok poskytnúť, zákonná úprava výšky poskytovaných príspevkov a obsahových náležitostí dohôd, totožné znenie dohôd o poskytnutí jednotlivých príspevkov, ktorých zmluvnou stranou sú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny. 
Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny pri uzavieraní dohôd o poskytnutí príspevkov, ktoré majú obligatórny charakter, nemajú možnosť ovplyvniť výber zmluvnej strany, nemajú možnosť rozhodnúť o výške poskytnutých prostriedkov, o podmienkach ich poskytnutia, ani o právach a povinnostiach zmluvných strán. Z tohto dôvodu si dovoľujeme konštatovať že zverejňovanie týchto dohôd sa míňa deklarovanému účelu zverejňovania povinne zverejňovaných zmlúv - zvyšovaniu transparentnosti nakladania s verejnými prostriedkami, ako aj zámeru viesť „povinné osoby k tomu, aby pri nakladaní s verejnými prostriedkami dbali najmä na právnu a ekonomickú výhodnosť alebo aspoň vyváženosť práv a povinností vyplývajúcich zo zmluvy.“ 
Obzvlášť upozorňujeme na zverejňovanie dohôd uzatváraných s fyzickými osobami nepodnikateľmi - v prípade úradov práce, sociálnych vecí a rodiny ide o uchádzačov o zamestnanie, záujemcov o zamestnanie, občanov so zdravotným postihnutím - ktorých nie je možné v záujme ochrany ich osobných údajov identifikovať. 
V tejto súvislosti máme za to, že zverejňovanie množstva dohôd s totožnými ustanoveniami a neidentifikovanou zmluvnou stranou o poskytnutí príspevku, na ktorého poskytnutie má táto zmluvná strana právny nárok, neprispieva k informovanosti verejnosti, nijako neprispieva k ekonomickej výhodnosti ani transparentnosti nakladania s verejnými prostriedkami. 
Vychádzajúc z uvedeného sa domnievame sa, že zverejňovanie dohôd uzatvorených podľa zákona č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, o poskytnutí príspevkov, ktoré majú obligatórny charakter, neplní účel zákona o slobode informácií, administratívne zabezpečovanie ich zverejňovania je časove náročné a úkony spojené s anonymizáciou osobných údajov druhej zmluvnej strany sú aj finančne náročné (dohody sú na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny uzatvárané denne) a prispieva k nehospodárnemu spravovaniu verejných prostriedkov. 

Doterajšie body 9 až 36 navrhujeme označiť ako body 10 až 37. 

 	Z 	A 	 	
VšZP 	K § 5a ods. 3 - nad rámec návrhu 
Navrhujeme doplniť písm. h), ktoré znie: „h) zmluva, ktorej celková hodnota nepresahuje 2 000,00 Eur“. 
Odôvodnenie: 
Stanovenie finančného limitu, do ktorého nie je potrebné zmluvy zverejňovať. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
VšZP 	K bodu 11 - § 5a ods. 6 
Navrhujeme slovo "štyroch" nahradiť slovami "štyroch pracovných" 
Odôvodnenie: 
V prípade navrhovanej zmeny na štyri dni sa neuvažuje s dňami pracovného pokoja a pracovného voľna. V prípade schválenia predloženého návrhu by v niektorých prípadoch boli na zverejnenie zmluvy len dva pracovné dni, prípadne len jeden pracovný deň. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
VšZP 	K bodu 15 - § 5b ods. 1 
Navrhujeme znenie úvodnej vety takto: "Povinná osoba zverejňuje na svojom webovom sídle po dobu jedného roka od zverejnenia v zmysle odseku 2 v štruktúrovanej a prehľadnej podobe najmä tieto údaje". 
Odôvodnenie: 
Dobu najmenej dvoch rokov pokladáme za zbytočne dlhú, naviac nejednoznačnú, keď povinné subjekty môžu danú dobu používať rôzne podľa uváženia. Navrhujeme upraviť povinnosť zverejnenia exaktne, a to na obdobie jedného roka po zverejnení objednávok a faktúr v zmysle § 5b ods. 2.  	O 	N 	Prekladateľ trvá na dlhšej lehote.  	
VšZP 	K bodu 15 - § 5b písm. a) bod 3 
Navrhujeme upresniť identifikáciu zmluvy tak, aby obsahovala číslo zmluvy. 
Odôvodnenie: 
Lepšia a rýchlejšia identifikácia príslušnej zmluvy. 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
VšZP 	K bodu 15 - § 5b ods. 2 
Navrhujeme slovo "objednávke" nahradiť slovom "objednávky". 
Odôvodnenie: 
Gramatická úprava. 
 	O 	A 	 	
VšZP 	k bodu 34 - § 19 ods. 5 posledná veta 
Navrhujeme slovo "druhý" nahradiť slovom "tretí". 
Odôvodnenie: 
Zjednotenie počítania lehoty s § 18 ods.3. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
VšZP 	K bodu 36 
Navrhujeme označenie "§ 2a" nahradiť označením "§ 24". 
Odôvodnenie: 
Chybné označenie. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej rep 

V ČL. II doplniť bodom 3 so znením V § 31 ods.2 bodku nahradiť čiarkou a doplniť " preskúma či povinne zvereňovaná zmluva nadobudla účinnosť " 

Dôvodom je skutočnosť, že nebolo doposiaľ úplne zrejmé či kataster je povinný skúmať nadobudnutie účinnosti zmluvy aj pri notárskych zápisniciach a autorizovaných zmluvách. I keď som toho názoru, že účinnosť musí kataster skúmať aj v týchto prípadoch, lebo kataster nemôže odvkladovať neúčinnú zmluvu, a notár garanrtuje vyhotovením len jej platnosť a nie jej účinnosť tento záver nebol prijatý jednoznačne. 
Ak bude povinnosť skúmania účinnosť uvedená výslovne len v § 31 ods.1 , môže to byť vykladané tak že SK to nemusí skúmať pri notárskych zápisniciach na internete ale len procesne z pohľadu priloženia potvrdenia - postup katatsra by pritom mal byť v oboch prípadoch rovnaký. 
Podľa mňa neúčinnú zmluvu kataster nemôže povoliť nikdy, platí to aj pre prípad ak je napr. v notárskej zápisnici odložená účinnosť pred jej nadobudnutím katatser vklad nemôže povoliť. Ak ponecháme skúmanie len na potvrdení, môžu byť povolené neúčinné zmluvy. 

Aj v článku II. by malo byť uvedené prechodné ustanovenie na aké zmluvy sa novela vzťahuje - na uzavreté pred účinnosťou novely alebo až po nej aby nevznikali nejasnosti. 

S pozdravom 

Mgr. Andrej Polák 
Vedúci Právneho oddelenia 
Katastrálny úrad v Trnave 
Vajanského 2, 917 01 Trnava 
Tel.: +421 33 281 9004 
Fax.: +421 33 5936 340 
e-mail: andrej.polak@skgeodesy.sk 
Web: http://www.kataster.skgeodesy.sk/TT/ 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	bodu 29  
V bode 29. navrhujeme v § 14 ods. 3 text: "sa na konci pripájajú tieto slová: „a oznámi to žiadateľovi“. " nahradiť textom: "na konci druhej vety doplniť tieto slová : „a že v prípade neposkytnutia spolupráce alebo jej neposkytnutia v stanovenej lehote, žiadosť odloží“.". 
Dôvod : 
Navrhované poučenie je identické mimo iných zákonov (Správny poriadok, OSP) aj napr. v § 16 ods.1 zákona č.9/2010 Z.z. o sťažnostiach. Opätovná korešpondencia s nespolupracujúcim žiadateľom zbytočne zvyšuje administratívu a náklady na doručovanie oznámenia. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 5 
Navrhujem doplniť termíny, do kedy musia zverejniť informácie pod písmenami a), b), e), f). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 8 
Navrhujem vypustiť časť vety "prílohy ... prekážkou a", nakoľko nie je definovaná ťažko prekonateľná prekážka.  	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	dôvodová správa - osobitná časť - k bodu 8 
Nasledujúca veta nemá zmysel: Pojem ťažko prekonateľnú prekážku treba vykladať ako prekážku, ktorá je ťažko prekonateľná len subjektívne, t.j. len pre povinnú osobu, ktorá má zverejniť zmluvu (napr. pre jeho nedostatočné technické vybavenie), ale pre kohokoľvek. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	čl. I bod 15 
Navrhujem doplniť pre lepšiu možnosť vyhľadávania obe písmená ods. 1 o body: identifikácia dodávateľa a identifikácia verejného obstarávania.  	O 	N 	Navrhované je ustanovenie je dostatočné pre informovanosť.  	
Verejnosť 	čl. I bod 30 
Navrhujem znenie "V § 14 ods. 4 sa slová za slovom „osobe“ vypúšťajú. " 
Uvedené rieši §15 ods. 1. Žiadateľ nebude vedieť, kedy bola žiadosť podaná. Žiadateľ nevie, či povinná osoba požadované informácie má mať a či ich má. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 34 
Navrhujem prvú vetu §19 ods. 1 "Proti rozhodnutiu povinnej osoby o odmietnutí požadovanej informácie možno podať odvolanie v lehote 15 dní odo dňa, keď je rozhodnutie považované za doručené." s prípadným odkazom na zákon o správnom konaní. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 34 - §19 ods. 3 
Navrhujem, aby v prípadoch preneseného výkonu štátnej správy, kde existuje nadriadený orgán bol prvostupňovým orgánom starosta a odvolacím nadriadený orgán.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	nad rámec návrhu 
Nad rámec návrhu navrhujem doplniť § 5 o odsek: 
Každá povinná osoba musí vždy do 1. marca zverejniť výročnú správu za predchádzajúci kalendárny rok o svojej činnosti v oblasti poskytovania informácií podľa tohto zákona obsahujúcu nasledujúce údaje: 
a) počet podaných žiadostí o sprístupnenie informácie a počet vydaných rozhodnutí o nesprístupnení informácie, 
b) počet podaných odvolaní proti rozhodnutiam, 
c) opis podstatných častí každého rozsudku súdu vo veci preskúmania zákonnosti rozhodnutia povinnej osoby o nesprístupnení informácie a prehľad všetkých výdavkov, ktoré povinná osoba vynaložila v súvislosti so súdnymi procesmi o právach a povinnostiach podľa tohto zákona, a to vrátane nákladov na svojich vlastných zamestnancov a nákladov na právne zastupovanie.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 34 - §19 ods. 5 
Navrhujem znenie poslednej vety pred bodkočiarkou :"Ak odvolací orgán v ustanovenej lehote nerozhodne, predpokladá sa, že vydal rozhodnutie, ktorým prikazuje prvostupňovému orgánu požadované informácie sprístupniť, rozhodnutie je exekučným titulom" 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 34 - §19 ods. 5 
Za prvú vetu navrhujem vložiť: "Odvolací orgán bezodkladne oznámi žiadateľovi poštou deň prijatia odvolania resp. rozkladu." Žiadateľ potom vie určiť posledný deň lehoty na rozhodnutie odvolacieho orgánu. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	čl. I bod 34 - §19 ods. 7 
Navrhujem doplniť "po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov" 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	§8 
Navrhujem § 8 sa na konci pripojiť túto vetu: „Porušením alebo ohrozením daňového tajomstva nie je zverejnenie rozhodnutia súdu, ktoré bolo verejne vyhlásené“. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 511/1992 Zb. zákon o správe daní a poplatkov v súčasnom znení definuje daňové tajomstvo. Súhlasíme s tým, aby skutočnosti, na ktoré sa vzťahuje daňové tajomstvo mohli byť ďalej predmetom ochrany. Avšak, domnievame sa, že v prípade, ak je určité rozhodnutie daňovej správy predmetom súdneho prieskumu v rámci správneho súdnictva, a pojednávanie alebo vynesenie rozhodnutia prebieha bez vylúčenia verejnosti (porovnaj §116 (3) OSP a §156(1) OSP), tak potom skutočnosti, ktoré sú predmetom pojednávania alebo vyhlásenia rozsudku možno považovať za skutočnosti, ktoré sú verejné a ku ktorým má verejnosť oprávnený prístup. 

V súčasnosti orgány daňovej správy odmietajú sprístupňovať takéto rozhodnutia s poukázaním na súčasné znenie §8 zákona 211/2000 Z.z. Za účelom zmeny tohto prístupu preto navrhujem vyššie uvedenú zmenu zákona, ktorej zmyslom je jednoznačne zabezpečiť, aby informácie, ktoré boli predmetom prejednávania alebo boli spomenuté pri vyhlásení rozsudku neboli považované za utajovanú informáciu s obmedzovaným zverejňovaním. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	§5a ods.3 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje, aby z ustanovenia §5a ods.3 boli z okruhu zmlúv, ktoré nie sú 
povinne zverejňovanou zmluvou, vypustené zmluvy uvedené pod písm.b) a aby 
sa tak pracovné zmluvy a dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru 
stali povinne zverejňovanými zmluvami na webovom sídle povinnej osoby. 
Odôvodnenie: 
Obyvatelia obcí veľmi citlivo vnímajú odmeňovanie zamestnancov obcí a to 
hlavne vtedy, ak vedia, že zamestnancami sú rodinný príslušníci, kamaráti 
alebo protekčné deti vplyvných funkcionárov (vrátane samotných starostov 
a primátorov) alebo podnikateľov. Zároveň veľmi citlivo vnímajú zákonné 
obmedzenie kontroly odmeňovania zamestnancov vo vzťahu k výsledkom 
práce, pracovnému nasadeniu a správaniu sa k samotným obyvateľom obce. 
Takéto obmedzenie práva na informácie vytvára priestor na nekontrolované 
odmeňovanie a korupciu. Zriedkavým javom určite nie sú prípady, keď 
zamestnanec utajuje informácie o nekalých praktikách svojho nadriadeného 
a nadriadený poskytuje svojmu zamestnancovi nadštandartné výhody a odmeny. 
Dôležitou a rozhodnou skutočnosťou, vedúcou k potrebe zavedenia 
zverejňovania platov zamestnancov vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme, 
je existencia informácie o použití verejných finančných prostriedkov na nákup 
služieb poskytovaných prostredníctvom zamestnancov obyvateľom obce. 
V tomto smere nemôže byť rozdiel medzi fyzickou osobou-podnikateľom 
a zamestnancom, ak oba subjekty poskytujú na základe zmluvy s obcou služby 
obyvateľom obce a ak oba subjekty sú rovnako príjemcami finančných 
prostriedkov z verejných zdrojov. 
V prípade akceptácie tejto dôležitej pripomienky navrhujeme, aby ustanovenie 
zákona zaručovalo sprístupnenie skutočnej informácie o platoch zamestnancov 
vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme. Nie iba informáciu o platovej triede 
zamestnanca, ale skutočnú výšku platu uvedenú v EUR. 
Ako príklad pre Slovensko môže slúžiť aj rozhodnutie Najvyššieho správneho 
súdu ČR, ktorý potvrdil povinnosť zverejňovať platy úradníkov u našich 
západných susedov v rozsahu meno, priezvisko, rok narodenia, obec trvalého 
pobytu, výška, účel a podmienky poskytnutých verejných prostriedkov. 	O 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
Verejnosť 	§9 ods.3 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
v §9 ods.3 navrhuje rozšíriť okruh fyzických osôb, o ktorých povinná osoba 
sprístupní na účely informovania verejnosti osobné údaje v stanovenom rozsahu, 
na všetkých zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme. 
Navrhujeme, aby ustanovenie zákona jednoznačne zaručovalo sprístupnenie 
skutočnej informácie o platoch zamestnancov vykonávajúcich prácu vo verejnom 
záujme. Nie iba informáciu o platovej triede zamestnanca, ale skutočnú výšku 
platu uvedenú v EUR. 
Odôvodnenie: 
Obyvatelia obcí veľmi citlivo vnímajú odmeňovanie zamestnancov obcí a to 
hlavne vtedy, ak vedia, že zamestnancami sú rodinný príslušníci, kamaráti 
alebo protekčné deti vplyvných funkcionárov (vrátane samotných starostov 
a primátorov) alebo podnikateľov. Zároveň veľmi citlivo vnímajú zákonné 
obmedzenie kontroly odmeňovania zamestnancov vo vzťahu k výsledkom 
práce, pracovnému nasadeniu a správaniu sa k samotným obyvateľom obce. 
Takéto obmedzenie práva na informácie vytvára priestor na nekontrolované 
odmeňovanie a korupciu. Zriedkavým javom určite nie sú prípady, keď 
zamestnanec utajuje informácie o nekalých praktikách svojho nadriadeného 
a nadriadený poskytuje svojmu zamestnancovi nadštandartné výhody a odmeny. 
Dôležitou a rozhodnou skutočnosťou, vedúcou k potrebe zavedenia 
zverejňovania platov zamestnancov vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme, 
je existencia informácie o použití verejných finančných prostriedkov na nákup 
služieb poskytovaných prostredníctvom zamestnancov obyvateľom obce. 
V tomto smere nemôže byť rozdiel medzi fyzickou osobou-podnikateľom 
a zamestnancom, ak oba subjekty poskytujú na základe zmluvy s obcou služby 
obyvateľom obce a ak oba subjekty sú rovnako príjemcami finančných 
prostriedkov z verejných zdrojov. 
V prípade akceptácie tejto dôležitej pripomienky navrhujeme, aby ustanovenie 
zákona zaručovalo sprístupnenie skutočnej informácie o platoch zamestnancov 
vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme. Nie iba informáciu o platovej triede 
zamestnanca, ale skutočnú výšku platu uvedenú v EUR. 
Ako príklad pre Slovensko môže slúžiť aj rozhodnutie Najvyššieho správneho 
súdu ČR, ktorý potvrdil povinnosť zverejňovať platy úradníkov u našich 
západných susedov v rozsahu meno, priezvisko, rok narodenia, obec trvalého 
pobytu, výška, účel a podmienky poskytnutých verejných prostriedkov. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	§21a ods.1 a 2 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje, aby §21a ods.1 bol doplnený o písm.d), ktorý znie: 
"d) zostal nečinný a v lehote na vybavenie žiadosti neposkytol informácie 
či nevydal rozhodnutie a ani informáciu nesprístupnil (§18 ods.3)." 
a aby sa v §21a ods.2 bodka na konci vety nahradila bodkočiarkou, 
za ktorú sa doplní nasledovný text: 
"za priestupok podľa ods.1 písm.d) sa ukladá pokuta minimálne 100 eur." 
Odôvodnenie: 
Po cca 11 rokoch účinnosti zákona o informáciách považujeme nečinnosť 
povinnej osoby za pohŕdanie jedným zo základných ľudských práv 
podľa Ústavy SR a to právom na informácie. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	§19 ods.7 a §21a 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje, aby do návrhu zákona bola zapracovaná sankcia pre toho, 
kto aj napriek rozsudku súdu, ktorým bolo napadnuté rozhodnutie 
povinnej osoby zrušené a vrátené na ďalšie konanie, zostane nečinný 
a požadovanú informáciu nezverejní či nevydá rozhodnutie ani informáciu 
nesprístupní. Výšku sankcie navrhujeme minimálne v hodnote 500 eur. 
Navrhujeme, aby zákon č.99/1963 Zb. občiansky súdny poriadok, 
piata hlava, bol upravený tak, aby sa súd nezaoberal vo vzťahu 
k právu na informácie iba zákonnosťou rozhodnutí a postupov povinnej 
osoby, ale aby sa súd zaoberal aj vecou samotnou a v rozsudku 
uviedol, či požadovaná informácia má alebo nemá byť sprístupnená. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa môžeme stretnúť aj s prípadmi, keď aj na základe právoplatného 
rozsudku príslušného súdu, povinná osoba nekoná a požadované informácie 
nesprístupní. Takéto konanie povinnej osoby je závažným porušením 
ústavného práva na informácie. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	§19 ods.3 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje, aby §19 ods.3 bol upravený tak, aby sa lehota na rozhodnutie 
o odvolaní nemenila a aby bola 15 dní. 
Odôvodnenie: 
Zákon o slobode informácií sa prijatím novely dostane do štádia, keď povinné 
osoby budú musieť podstatnú časť najdôležitejších a najzaujímavejších informácií 
zverejňovať povinne, nie na žiadosť. Plnením si svojich povinností dokážu povinné 
osoby znížiť množstvo odvolacích konaní na minimum a preto navrhované 
predĺženie lehoty nie je opodstatnené. Nie menej dôležitou je v tomto smere 
skutočnosť, že určením lehoty 15 dní, ktorá je v platnosti v súčasnom znení 
zákona, zákonodarca sledoval cieľ, aby sa žiadateľovi poskytovali aktuálne 
informácie. Nenáležitým predlžovaním lehoty sa mnohé informácie stanú 
v mnohých prípadoch neaktuálnymi a ak vezmeme do úvahy skutočnosť, 
že odvolacie konanie prichádza na rad až po uplynutí zákonnej lehoty 
v prvostupňovom konaní a ďalšieho zdržania sa na vyhotovenie a podanie 
samotného odvolania, celkový čas, za ktorý sa žiadateľ nakoniec dostane 
k požadovanej informácii ďaleko prekračuje 30 dní. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	§19 ods.1 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje, aby §19 ods.1 bol upravený tak, aby sa lehota na odvolanie 
v prípade nečinnosti povinnej osoby (vzniku negatívneho fiktívneho 
rozhodnutia) riadila ustanoveniami zákona č.71/1967 Zb. o správnom 
konaní. To znamená, aby v tomto konkrétnom prípade nebola lehota 
na odvolanie 15 dní ale 3 mesiace podľa §54 ods.3 správneho poriadku. 
Odôvodnenie: 
Nečinnosť povinnej osoby, ako správneho orgánu pri vybavovaní žiadosti 
o sprístupnenie informácií, je porušením práva na prerokovanie veci bez 
zbytočných prieťahov podľa čl.48 ods.2 Ústavy SR a zároveň porušením 
práva na informácie podľa čl.26 Ústavy SR. 
Nečinnosť povinnej osoby je navyše porušením základného pravidla 
správneho konania podľa §3 ods.2 správneho poriadku, podľa ktorého 
správne orgány (povinné osoby) musia účastníkom konania (žiadateľom 
o informácie) poskytovať pomoc a poučenia, aby pre neznalosť právnych 
predpisov neutrpeli v konaní ujmu. 
Právo na informácie je všeobecne platné pre každého, kto má o informácie 
záujem, bez ohľadu na to, či pozná alebo nepozná zákon o slobode informácií. 
V praxi často dochádza k tomu, že povinné osoby sa úspešne vyhýbajú 
svojej povinnosti tým, že nechajú žiadateľa, aby ukázal, či sa vie alebo nevie 
brániť. Často krát sa stane, že žiadateľ z dôvodu neznalosti zákona o slobode 
informácií nevedome zmešká lehotu na odvolanie a po tomto zistení sa jeho záujem 
o veci verejné stratí, lebo nemá dostatok času ani chuti opätovne niečo žiadať. 
Tým že povinná osoba si nesplnila svoju zákonnú povinnosť a neposkytla 
žiadateľovi o informácie žiadnu pomoc ani poučenie, dokáže povinná osoba 
v mnohých prípadoch účinne utajovať pre ňu nepríjemné informácie. 
Samotná lehota 15 dní je príliš krátka pre žiadateľa, ktorý sa len s ťažkosťami 
orientuje v právnych predpisoch. Jej predĺžením by takýto žiadateľ získal 
potrebný čas na to, aby sa mohol včas zorientovať a uplatniť si tak svoje 
zákonné právo. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	§ 18 ods.3 
Združenie občanov miest a obcí Slovenska (ZOMOS) 
navrhuje zmenu §18 ods.3, ktorý znie: 
"(3) Ak povinná osoba v lehote na vybavenie žiadosti neposkytla 
informácie či nevydala rozhodnutie a ani informáciu nesprístupnila, 
predpokladá sa, že vydala rozhodnutie, ktorým odmietla poskytnúť 
informáciu. Nečinnosť povinnej osoby v lehote na vybavenie žiadosti 
sa považuje za porušenie zákona. x27a) Za deň doručenia rozhodnutia 
sa v tomto prípade považuje tretí deň od uplynutia lehoty na vybavenie 
žiadosti (§ 17)" 
Odôvodnenie: 
Po cca 11 rokoch účinnosti zákona o informáciách považujeme nečinnosť 
povinnej osoby za pohŕdanie jedným zo základných ľudských práv 
podľa Ústavy SR a to právom na informácie. Je neprijateľné, 
aby naďalej nečinnosť povinných osôb krylo ministerstvo 
vnútra argumentom, že nečinnosť nie je v zmysle zákona 
211/200 nezákonná, ako sme boli doteraz svedkami. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej re 
Pripomienka verejnosti 
k Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov 

V súlade s článkom 14 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (schválené uznesením vlády SR z 25. mája 2010 č. 352 v znení uznesenia vlády SR z 13. októbra 2010 č. 693, uznesenia vlády SR z 15. decembra 2010 č. 895 a uznesenia vlády SR z 2. marca 2011 č. 163), týmto predkladá občianske združenie Transparency International Slovensko, so sídlom Bajkalská 25, 827 18 Bratislava, IČO: 31 817 823, registrované na Ministerstve vnútra SR, v Registri občianskych združení pod číslom VVS/1-900/90-16790, pripomienku k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „Návrh zákona“). 
V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 
Oprávnenie zastupovať verejnosť pri rokovaní o pripomienke budú mať: 
Gabriel Šipoš, narodený 26.5.1974, bytom Palárikova 1, 040 01 Košice 

JUDr. Pavel Nechala, nar. dňa 15.07.1978, bytom Krasovského 13, 851 01 Bratislava 

Úvod 
Desať rokov účinnosti tzv. Infozákona prinieslo viacero problémov, na ktoré by mala legislatíva reagovať. Predkladaný Návrh zákona skôr odstraňuje niektoré legislatívno-technické nedostatky a spresňuje nedávno uložené nové povinnosti povinných osôb. 
• §2 ods. 1 – navrhujeme upraviť, aby zahŕňalo aj organizácie kolektívnej správy práv (SOZA, LITA, SLOVGRAM atď.). Doplniť medzi povinné osoby aj subjekty, ktoré poberajú finančnú pomoc od štátu. Napríklad hokejový zväz na organizovanie majstrovstiev sveta, ale tiež poberatelia dvoch percent alebo politické strany. 
• Verejnej kontrole by mali podliehať aj rôzne sociálne príspevky v podobe napr. prideľovania sociálnych bytov, rozdeľované pri povodniach. Nemalo by byť porušením ochrany osobných údajov sprístupnenie informácii o poberateľovi nenárokovej dávky z verejných zdrojov ale taktiež odmeňovanie zástupcov štátu v obchodných spoločnostiach, vrátane nepeňažných plnení, ktoré im boli poskytnuté. 
• Ochrana obchodného tajomstva – novela nerieši problém dopadov zverejnenia obchodného tajomstva, ktoré je dôležité pre fungovanie povinnej osoby (napr. Bratislavské letisko). 
• Zaviesť zvýšenie pokuty za priestupok na úseku práva na informácie z 50 tisíc Sk (1660 eur) na dvojnásobok. S ohľadom na diskrečnú právomoc priestupkového (správneho) orgánu podľa § 21a ods. 2 („za priestupok podľa odseku 1 možno uložiť pokutu do 50 000 Sk a zákaz činnosti až na dva roky“), a pri zohľadnení faktu, že priestupkové orgány nezriedka pristupujú k ukladaniu nízkych pokút na úrovni 17-33 eur, resp. k ich úplnému odpusteniu, zvážiť zavedenie spodnej hranice pre pokutu. S ohľadom na obsolentnosť sankcie „zákaz činnosti“ túto zo zákona zároveň vypustiť. Novonavrhnutý § 21a ods. 2 by tak znel: „Za priestupok podľa odseku 1 sa uloží pokutu od 100 eur do 3 320 eur“. 
• Kreovať dozorný orgán. Dlhé, pre občana ťažko dostupné a drahé súdne konanie je vždy víťazstvom toho, kto má informácie poskytnúť. Dĺžka súdneho konania zabezpečuje neaktuálnosť požadovanej informácie. Režim sprístupňovania informácii potrebuje rýchlejší a zjednocujúci prístup tak pre úrady ako aj pre občanov. Slovenska republika je v Európe skôr výnimkou, ak nemá zriadený dozorný orgán nad infozákonom. Ten môže mať podobu tvrdšiu – odvolací orgán (napríklad Škótsko) alebo slabšiu – usmerňujúci orgán (napríklad Švajčiarsko). 
• Zaviazať poverený orgán povinnosťou predkladať správy o uplatňovaní Infozákona na rokovanie vlády SR, resp. NR SR. Správa by mala obsahovať informácie o problémoch z praxe, štatistické údaje, judikované rozhodnutia v danom roku a podobne. Momentálne ma k tejto agende najbližšie Úrad vlády SR, nakoľko zabezpečuje centrálne zverejňovanie zmlúv. 

Máme za to, že zapracovanie vyššie uvedených bodov by prispelo k zlepšeniu uplatňovania ústavného práva občanov v praxi. V ďalšej časti predkladáme pripomienky v rozsahu predloženého Návrhu zákona. 

k Návrhu zákona predkladáme nasledujúce pripomienky: 

1. K bodu 1: Zmeniť §2 ods. 3 vo väzbe na určenie rozsahu sprístupňovaných informácii v § 3 ods. 2 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona nerieši problém, ktorý sa vyskytol v praxi. Právnické osoby založené povinnými osobami vykladajú hospodárenie s verejnými prostriedkami iba ako výlučne nakladanie s majetkom priamo vloženým povinnou osobou pri založení. Podľa takéhoto výkladu potom ani akciová spoločnosť so 100% účasťou štátu nenakladá s verejnými prostriedkami. Máme za to, že aj tieto spoločnosti by mali podliehať kontrole štátu a presnejšie definovanie týchto právnických osôb a rozsahu ich povinnosti sprístupňovať informácie je žiaduce. 

2. K bodu 4: Doplniť § 5 ods. 1 o povinnosť zverejňovať zoznam elektronických informačných databáz, ktoré povinná osoba vedie a udržiava. 
Odôvodnenie: 
Súčasná prax sprístupňovania o informácie naráža na problém, že žiadatelia musia veľmi presne pred žiadaním o informácie vedieť, akými informáciami v podobe elektronických databáz povinná osoba disponuje. Tento fakt obmedzuje možnosť využívania dostupných informácií a budovania projektov na ich základe. Na odstránenie tohto problému navrhujeme, aby povinné osoby zverejňovali na svojich internetových sídlach (ak disponujú) zoznam databáz, ktoré vedú a udržiavajú. 

3. K bodu 5: Doplniť §5 ods. 8 písm. d) o ďalšie materiály, správy a podobne, ktoré sú predmetom rokovania zastupiteľstiev 

Odôvodnenie: 
V Návrhu zákona sa predpokladá zverejňovanie výhradne návrhov všeobecne záväzných nariadení a návrhov uznesení. Predmetom rokovania zastupiteľstiev sú však aj informatívne správy, hodnotiace správy, investičné plány a ďalšie materiály, pričom zverejnenie výhradne návrhu uznesenia je z hľadiska informovanosti verejnosti nedostatočné. Text uznesenia vyjadruje postoj zastupiteľstva k predloženým materiálom, avšak neinformuje o obsahu schvaľovaného materiálu v dostatočnom rozsahu. 

4. K bodu 9: Rozšíriť rozsah osôb povinne zasielajúcich zmluvy do Centrálne registra zmlúv (ďalej len „CRZ“) o obce, vyššie územné celky a nimi zriadené alebo založené právnické osoby. 

Odôvodnenie: 

Aplikačná prax ukazuje, že zverejňovanie zmlúv je pre samosprávy po technickej stránke relatívne náročné, a ekonomicky neefektívne. Samosprávy investujú a udržiavajú vlastné technické riešenia, pričom potrebné je len jedno, ktoré by mohli povinné osoby využívať spolu. 

Zároveň, zverejňovanie na vlastných webových sídlach sťažuje porovnávanie efektívnosti vynaložených prostriedkov. Navrhujeme, aby samosprávy, vyššie územné celky a nimi zriadené alebo založené právnické osoby mali povinnosť zasielať zmluvy do CRZ. Vhodne prevedený CRZ umožní zobrazenie zmlúv samospráv aj na ich stránkach. 

5. K bodu 10: Doplniť možnosť centrálne zverejňovať na miestnej a regionálnej úrovni, ak sa nezrealizuje zverejňovanie v CRZ. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu verejnosti je dôležité nielen mať prístup k informáciám, ale tieto informácie dostávať aj v prehľadnej a užívateľský prijateľnej podobe. Nie je potrebné, aby aj mestá aj nimi zriadené organizácie alebo záložne právnické osoby mali vlastné webové sídlo. Za týmto účelom by mala byť ponechaná možnosť na vytvorenie lokálneho centrálneho registra na webovom sídle obce alebo samosprávneho kraja, a to pre osoby, ktoré sú obcou alebo samosprávnym krajom zriadené alebo založené. 

6. K bodu 13: Navrhujeme doplniť §5a ods. nový odsek 8 o nasledujúce meta-údaje: odhadovanú hodnotu predmetu plnenia, informáciu, či je hodnota s alebo bez DPH, identifikačné údaje zmluvných strán, dátum ukončenia zmluvy. 

Odôvodnenie: 
• Odhadovaná hodnota plnenia – v prípade, že sa jedná o zmluvu s nejasným finančným plnením navrhujeme uvádzať odhad celkového finančného plnenia; 
• s/bez DPH – uvádzať, či je hodnota plnenia uvedená s alebo bez DPH; 
• identifikačné údaje zmluvných strán najmenej v rozsahu: 
o obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o IČO, ak má zmluvná strana takýto identifikátor pridelený, 
• Dátum ukončenia zmluvy. 

7. K bodu 13: navrhujeme doplniť §5a novým odsekom (9), ktorý znie: Povinná osoba zverejňuje na svojom webovom sídle po dobu najmenej desať rokov v zoraditeľnej, štruktúrovanej a prehľadnej podobe najmä tieto údaje o uzatvorených zmluvách: 

• názov zmluvy, 
• identifikáciu účastníkov zmluvy v rozsahu najmenej: 
o obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o IČO, ak má zmluvná strana takýto identifikátor pridelený, 

• popis predmetu zmluvy 
• hodnotu predmetu zmluvy alebo odhadovaná hodnota plnenia, ak je zmluva nemá pevne stanovené finančné plnenie 
o údaj, či je hodnota s alebo bez DPH 
• dátum uzavretia zmluvy prípadne dátum udelenia súhlasu s uzavretím zmluvy, 
• dátum zverejnenia zmluvy, 
• Dátum ukončenia zmluvy 
• označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa) ak sa zverejnila zmluva, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu 

Odôvodnenie: Analogické doplnenie pre zmluvy k navrhovanému bodu 15. 

8. K bodu 15: V §5 ods. 1 doplniť identifikačné údaje osoby, voči ktorej objednávka smeruje, alebo ktorá faktúru vystavila. Taktiež navrhujeme stanoviť limit, ktorých faktúr a objednávok sa táto zúžená povinnosť zverejňovať týka. V ostatných prípadoch navrhujeme zachovať povinnosť zverejňovať v plnom rozsahu. 

Odôvodnenie: 
Upustenie od povinnosti zverejňovať celý text objednávok a faktúr malo za cieľ odbúrať administratívu pri malých sumách. Nemalo by však priniesť utajovanie identifikačných údajov osôb, ktoré plnenie poskytujú. Tiež pri vyšších finančných čiastkach má pre verejnosť význam poznať aj ďalšie informácie o objednávke a faktúre. Navrhujeme stanoviť limit na 1000 Euro. Doba zverejňovania by mala korešpondovať s dobou vyžadovanou účtovnými predpismi na zachovanie daňových dokladov, teda najmenej po desať rokov. 

9. K bodu 17: V §6 ods. 1 stanoviť povinnosť na zriadenie webového sídla pre obce. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že uvedená povinnosť je v záujme širokej verejnosti, nakoľko „skladanie účtov“ držiteľmi verejnej moci je základným prvkom výkonu demokracie. Zriadenie webového sídla je nevyhnutným predpokladom pre efektívnu komunikáciu s občanmi. Taktiež neznamená výraznú finančnú záťaž pre fungovanie obce. 

10. K bodu 31: V §16 ods. 1 navrhujeme zaviesť povinnosť sprístupňovať existujúce štruktúrované súbory (tabuľky, databázy) elektronicky, ak o to žiadateľ požiada. 

Odôvodnenie: 
Napriek tomu, že povinné osoby často disponujú štruktúrovanými elektronickými zdrojmi obsahujúcimi požadované informácie, prax ukazuje, že ich poskytovanie je problematické a povinné osoby radšej poskytujú papierové výpisy z nich. Navrhujeme zaviesť povinnosť sprístupniť existujúce štruktúrované súbory (tabuľky, databázy) v jestvujúcej elektronickej podobe. Toto opatrenie umožní jednoduchšie spracovanie poskytnutých informácií žiadateľmi. 

11. K bodu 31: V §16 ods. 1 navrhujeme pozmeniť na „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu v elektronickej verzii.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasná prax ukazuje, že povinné osoby sa snažia sprístupňovať dokumenty nahliadnutím, čo zásadne obmedzuje možnosť verejnej kontroly. Predkladaný návrh formulácie by túto prax iba posilňoval. Sme presvedčení, že v prípade nezhody na spôsobe sprístupnenia by minimálnym štandardom malo byť také sprístupnenie informácie, ktoré nevyžaduje fyzickú prítomnosť žiadateľa. Takým štandardom je podľa nášho názoru sprístupnenie v elektronickej verzii. 
 	O 	N 	Dané ustanovenia sa vypúšťajú. 

Pripájame oznam ministerky spravodlivosti SR: 

Dovoľte mi Vám týmto spôsobom oznámiť rozhodnutie pani ministerky spravodlivosti Slovenskej republiky vo vzťahu k predloženému materiálu s názvom „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov“, ( materiál č. 15462/2011/110, MPK ukončené dňa 13. 6. 2011): 

Vzhľadom na veľký počet pripomienok k materiálu, ktoré boli uplatnené nad rámec predloženého materiálu a vzhľadom na potrebu širšej diskusie o otázke slobodného prístupu k informáciám, sa ďalší legislatívny proces k tomuto materiálu bude obmedzovať len na problematiku povinne zverejňovaných zmlúv, faktúr a objednávok. Táto problematika sa bude riešiť s cieľom zohľadnenia viac ako 6 mesačných skúseností s uvedenými inštitútmi. Všetky pôvodne zamýšľané zmeny, ktoré sa netýkajú problematiky zverejňovania zmlúv, objednávok a faktúr, budú z materiálu vypustené.  	
Verejnosť 	Všeobecne k návrhu zákona 
Navrhujeme doplniť ustanovenie, podľa ktorého by aj akciové spoločnosti ovládané štátom 
(napr. Národná diaľničná spoločnosť, Bratislavská teplárenská a pod.) mali povinnosť sprístupňovať informácie o svojom hospodárení. Odôvodnenie: V súčasnosti musia tieto akciové spoločnosti informovať iba o hospodárení s „verejnými prostriedkami“ , pričom tieto spoločnosti argumentujú tým, že sú súkromnými spoločnosťami a tým, že nie sú napojené na štátny rozpočet. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	K § 11 ods. 1 písm. a) 
V § 11 ods. 1 navrhujeme nové znenie prvej vety písmena a): „ a) jej bola odovzdaná inou ako povinnou osobou, ktorá ju odovzdala bez právnej povinnosti a ktorá na výzvu povinnej osoby písomne oznámila, že so sprístupnením nesúhlasí.“ Odôvodnenie: Navrhuje sa, aby komunikácia medzi štátnymi orgánmi nemohla byť utajená z dôvodu, že ide o informáciu poskytnutú jedným štátnym orgánom druhému štátnemu orgánu v rámci vzájomnej úradnej komunikácie, ak im zákon explicitne túto komunikáciu neukladá. Touto formuláciou sa zároveň umožní poskytnutie utajenej informácie štátnemu orgánu v rámci výkonu jeho kontrolných oprávnení na základe výzvy štátneho orgánu vydať listinu alebo na základe povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	K § 11 ods. 1 písm. g) 
V § 11 ods. 1 písm. g) navrhujeme za slovo „výkonu“ doplniť slovo „neukončenej“. Odôvodnenie: Navrhuje sa utajenie informácie iba o výsledku neukončenej kontroly, nie ukončenej.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	K § 18 ods. 3 
V § 18 ods. 3 navrhujeme za slovo „osoba“ doplniť slová „porušila povinnosť podľa odseku 2 a“. Odôvodnenie: Navrhuje sa formulácia, podľa ktorej by nečinnosť úradu a vydanie fiktívneho rozhodnutia bola nezákonným postupom. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	K § 19 ods. 3 
V § 19 ods. 3 navrhujeme v druhej vete za slová „odvolací orgán“ doplniť slová „alebo vedúci ústredného orgánu štátnej správy poruší túto povinnosť a“. Odôvodnenie: Navrhuje sa formulácia, podľa ktorej by nečinnosť odvolacieho orgánu a vydanie fiktívneho rozhodnutia bola nezákonným postupom. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	K § 19 
Navrhujeme vložiť do zákona § 19b, ktorý znie: § 19b (1) Rozhodnutie o zamietnutí odvolania možno preskúmať v súdnom konaní podľa osobitného zákona.27) (2) V súdnom konaní o preskúmaní zákonnosti rozhodnutia podľa osobitného zákona je správny orgán povinný uviesť na výzvu súdu všetky existujúce dôvody, pre ktoré nie je možné požadovanú informáciu sprístupniť. (3) V súdnom konaní o preskúmaní zákonnosti rozhodnutia podľa osobitného zákona môže súd nariadiť povinnej osobe sprístupniť požadovanú informáciu, ak neexistujú dôvody pre nesprístupnenie informácie podľa tohto zákona alebo osobitných zákonov.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 27a znie: „27a) § 250l a nasl. Občianskeho súdneho poriadku.“. Doterajší odkaz 27a sa označuje ako odkaz 27i. 
Odôvodnenie: Navrhovaná úprava pojednáva o možnosti súdu nariadiť sprístupnenie informácie ak neexistujú objektívne dôvody pre jej utajenie. 
 	O 	N 	Nadrámec návrhu zákona 	
Verejnosť 	K § 21a ods. 1 
V § 21a ods. 1 navrhujeme vložiť nové písmeno d), ktoré znie: d) poruší povinnosť vyplývajúcu zo všeobecného predpisu o správnom konaní, ak je dôsledkom porušenie práva na informácie. Odôvodnenie: Podľa navrhovaného písmena môže byť priestupkom aj napr. nezákonná činnosť povinnej osoby, ktorá znamená obštrukciu pri vybavovaní žiadosti o informácie, napr. nepredloženie odvolania odvolaciemu orgánu, nepodanie podnetu na vydanie rozhodnutia podľa § 18 ods. 4 a pod. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	K § 5b odsekom 1 a 2  
Ustanovenie § 5b navrhujeme preformulovať tak, aby sa umožnilo zverejňovanie dodávateľa objednaného tovaru alebo služby. Odôvodnenie: Daňových poplatníkov zaujíma nielen informácia o tom čo sa objednalo, ale aj informácia o tom od koho sa to objednalo. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej re 
Transparency International Slovensko: 
V súlade s článkom 14 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (schválené uznesením vlády SR z 25. mája 2010 č. 352 v znení uznesenia vlády SR z 13. októbra 2010 č. 693, uznesenia vlády SR z 15. decembra 2010 č. 895 a uznesenia vlády SR z 2. marca 2011 č. 163), týmto predkladá občianske združenie Transparency International Slovensko, so sídlom Bajkalská 25, 827 18 Bratislava, IČO: 31 817 823, registrované na Ministerstve vnútra SR, v Registri občianskych združení pod číslom VVS/1-900/90-16790, pripomienku k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „Návrh zákona“). 
V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 
Oprávnenie zastupovať verejnosť pri rokovaní o pripomienke budú mať: 

Úvod 
Desať rokov účinnosti tzv. Infozákona prinieslo viacero problémov, na ktoré by mala legislatíva reagovať. Predkladaný Návrh zákona skôr odstraňuje niektoré legislatívno-technické nedostatky a spresňuje nedávno uložené nové povinnosti povinných osôb. 
• §2 ods. 1 – navrhujeme upraviť, aby zahŕňalo aj organizácie kolektívnej správy práv (SOZA, LITA, SLOVGRAM atď.). Doplniť medzi povinné osoby aj subjekty, ktoré poberajú finančnú pomoc od štátu. Napríklad hokejový zväz na organizovanie majstrovstiev sveta, ale tiež poberatelia dvoch percent alebo politické strany. 
• Verejnej kontrole by mali podliehať aj rôzne sociálne príspevky v podobe napr. prideľovania sociálnych bytov, rozdeľované pri povodniach. Nemalo by byť porušením ochrany osobných údajov sprístupnenie informácii o poberateľovi nenárokovej dávky z verejných zdrojov ale taktiež odmeňovanie zástupcov štátu v obchodných spoločnostiach, vrátane nepeňažných plnení, ktoré im boli poskytnuté. 
• Ochrana obchodného tajomstva – novela nerieši problém dopadov zverejnenia obchodného tajomstva, ktoré je dôležité pre fungovanie povinnej osoby (napr. Bratislavské letisko). 
• Zaviesť zvýšenie pokuty za priestupok na úseku práva na informácie z 50 tisíc Sk (1660 eur) na dvojnásobok. S ohľadom na diskrečnú právomoc priestupkového (správneho) orgánu podľa § 21a ods. 2 („za priestupok podľa odseku 1 možno uložiť pokutu do 50 000 Sk a zákaz činnosti až na dva roky“), a pri zohľadnení faktu, že priestupkové orgány nezriedka pristupujú k ukladaniu nízkych pokút na úrovni 17-33 eur, resp. k ich úplnému odpusteniu, zvážiť zavedenie spodnej hranice pre pokutu. S ohľadom na obsolentnosť sankcie „zákaz činnosti“ túto zo zákona zároveň vypustiť. Novonavrhnutý § 21a ods. 2 by tak znel: „Za priestupok podľa odseku 1 sa uloží pokutu od 100 eur do 3 320 eur“. 
• Kreovať dozorný orgán. Dlhé, pre občana ťažko dostupné a drahé súdne konanie je vždy víťazstvom toho, kto má informácie poskytnúť. Dĺžka súdneho konania zabezpečuje neaktuálnosť požadovanej informácie. Režim sprístupňovania informácii potrebuje rýchlejší a zjednocujúci prístup tak pre úrady ako aj pre občanov. Slovenska republika je v Európe skôr výnimkou, ak nemá zriadený dozorný orgán nad infozákonom. Ten môže mať podobu tvrdšiu – odvolací orgán (napríklad Škótsko) alebo slabšiu – usmerňujúci orgán (napríklad Švajčiarsko). 
• Zaviazať poverený orgán povinnosťou predkladať správy o uplatňovaní Infozákona na rokovanie vlády SR, resp. NR SR. Správa by mala obsahovať informácie o problémoch z praxe, štatistické údaje, judikované rozhodnutia v danom roku a podobne. Momentálne ma k tejto agende najbližšie Úrad vlády SR, nakoľko zabezpečuje centrálne zverejňovanie zmlúv. 

Máme za to, že zapracovanie vyššie uvedených bodov by prispelo k zlepšeniu uplatňovania ústavného práva občanov v praxi. V ďalšej časti predkladáme pripomienky v rozsahu predloženého Návrhu zákona. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenia boli z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 1: Zmeniť §2 ods. 3 vo väzbe na určenie rozsahu sprístupňovaných informácii v § 3 ods. 2 
Odôvodnenie: 
Návrh zákona nerieši problém, ktorý sa vyskytol v praxi. Právnické osoby založené povinnými osobami vykladajú hospodárenie s verejnými prostriedkami iba ako výlučne nakladanie s majetkom priamo vloženým povinnou osobou pri založení. Podľa takéhoto výkladu potom ani akciová spoločnosť so 100% účasťou štátu nenakladá s verejnými prostriedkami. Máme za to, že aj tieto spoločnosti by mali podliehať kontrole štátu a presnejšie definovanie týchto právnických osôb a rozsahu ich povinnosti sprístupňovať informácie je žiaduce. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 4: Doplniť § 5 ods. 1 o povinnosť zverejňovať zoznam elektronických informačných databáz, ktoré povinná osoba vedie a udržiava. 
Odôvodnenie: 
Súčasná prax sprístupňovania o informácie naráža na problém, že žiadatelia musia veľmi presne pred žiadaním o informácie vedieť, akými informáciami v podobe elektronických databáz povinná osoba disponuje. Tento fakt obmedzuje možnosť využívania dostupných informácií a budovania projektov na ich základe. Na odstránenie tohto problému navrhujeme, aby povinné osoby zverejňovali na svojich internetových sídlach (ak disponujú) zoznam databáz, ktoré vedú a udržiavajú. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 5: Doplniť §5 ods. 8 písm. d) o ďalšie materiály, správy a podobne, ktoré sú predmetom rokovania zastupiteľstiev 
Odôvodnenie: 
V Návrhu zákona sa predpokladá zverejňovanie výhradne návrhov všeobecne záväzných nariadení a návrhov uznesení. Predmetom rokovania zastupiteľstiev sú však aj informatívne správy, hodnotiace správy, investičné plány a ďalšie materiály, pričom zverejnenie výhradne návrhu uznesenia je z hľadiska informovanosti verejnosti nedostatočné. Text uznesenia vyjadruje postoj zastupiteľstva k predloženým materiálom, avšak neinformuje o obsahu schvaľovaného materiálu v dostatočnom rozsahu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 9: Rozšíriť rozsah osôb povinne zasielajúcich zmluvy do Centrálne registra zmlúv (ďalej len „CRZ“) o obce, vyššie územné celky a nimi zriadené alebo založené právnické osoby. 
Odôvodnenie: 

Aplikačná prax ukazuje, že zverejňovanie zmlúv je pre samosprávy po technickej stránke relatívne náročné, a ekonomicky neefektívne. Samosprávy investujú a udržiavajú vlastné technické riešenia, pričom potrebné je len jedno, ktoré by mohli povinné osoby využívať spolu. 

Zároveň, zverejňovanie na vlastných webových sídlach sťažuje porovnávanie efektívnosti vynaložených prostriedkov. Navrhujeme, aby samosprávy, vyššie územné celky a nimi zriadené alebo založené právnické osoby mali povinnosť zasielať zmluvy do CRZ. Vhodne prevedený CRZ umožní zobrazenie zmlúv samospráv aj na ich stránkach. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 10: Doplniť možnosť centrálne zverejňovať na miestnej a regionálnej úrovni, ak sa nezrealizuje zverejňovanie v CRZ. 
Odôvodnenie: 
Z pohľadu verejnosti je dôležité nielen mať prístup k informáciám, ale tieto informácie dostávať aj v prehľadnej a užívateľský prijateľnej podobe. Nie je potrebné, aby aj mestá aj nimi zriadené organizácie alebo záložne právnické osoby mali vlastné webové sídlo. Za týmto účelom by mala byť ponechaná možnosť na vytvorenie lokálneho centrálneho registra na webovom sídle obce alebo samosprávneho kraja, a to pre osoby, ktoré sú obcou alebo samosprávnym krajom zriadené alebo založené. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 13: Navrhujeme doplniť §5a ods. nový odsek 8 o nasledujúce meta-údaje: odhadovanú hodnotu predmetu plnenia, informáciu, či je hodnota s alebo bez DPH, identifikačné údaje zmluvných strán, dátum ukončenia z 
Odôvodnenie: 
• Odhadovaná hodnota plnenia – v prípade, že sa jedná o zmluvu s nejasným finančným plnením navrhujeme uvádzať odhad celkového finančného plnenia; 

• s/bez DPH – uvádzať, či je hodnota plnenia uvedená s alebo bez DPH; 

• identifikačné údaje zmluvných strán najmenej v rozsahu: 
o obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o IČO, ak má zmluvná strana takýto identifikátor pridelený, 

• Dátum ukončenia zmluvy. 
 	O 	ČA 	V rozsahu uvedenia či ide o sumu s alebo bez dane z pridanej hodnoty bola pripomienka akceptovaná.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 13: navrhujeme doplniť §5a novým odsekom (9), ktorý znie: Povinná osoba zverejňuje na svojom webovom sídle po dobu najmenej desať rokov v zoraditeľnej, štruktúrovanej a prehľadnej podobe ... 
K bodu 13: navrhujeme doplniť §5a novým odsekom (9), ktorý znie: Povinná osoba zverejňuje na svojom webovom sídle po dobu najmenej desať rokov v zoraditeľnej, štruktúrovanej a prehľadnej podobe najmä tieto údaje o uzatvorených zmluvách: 
• názov zmluvy, 

• identifikáciu účastníkov zmluvy v rozsahu najmenej: 
o obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, ak sa táto informácia v súlade s osobitným predpisom sprístupňuje; 
o IČO, ak má zmluvná strana takýto identifikátor pridelený, 

• popis predmetu zmluvy 

• hodnotu predmetu zmluvy alebo odhadovaná hodnota plnenia, ak je zmluva nemá pevne stanovené finančné plnenie 
o údaj, či je hodnota s alebo bez DPH 

• dátum uzavretia zmluvy prípadne dátum udelenia súhlasu s uzavretím zmluvy, 

• dátum zverejnenia zmluvy, 

• Dátum ukončenia zmluvy 

• označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa) ak sa zverejnila zmluva, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu 

Odôvodnenie: Analogické doplnenie pre zmluvy k navrhovanému bodu 15. 
 	O 	ČA 	Pojmy zoraditeľná, štruktúrovaná a prehľadná podoba je vágna a v praxi by bola ťažko realizovateľná. Predkladateľ necháva na povinná osoby spôsob a formu zverejňovania informácií.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 15 
V §5 ods. 1 doplniť identifikačné údaje osoby, voči ktorej objednávka smeruje, alebo ktorá faktúru vystavila. Taktiež navrhujeme stanoviť limit, ktorých faktúr a objednávok sa táto zúžená povinnosť zverejňovať týka. V ostatných prípadoch navrhujeme zachovať povinnosť zverejňovať v plnom rozsahu. 

Odôvodnenie: 
Upustenie od povinnosti zverejňovať celý text objednávok a faktúr malo za cieľ odbúrať administratívu pri malých sumách. Nemalo by však priniesť utajovanie identifikačných údajov osôb, ktoré plnenie poskytujú. Tiež pri vyšších finančných čiastkach má pre verejnosť význam poznať aj ďalšie informácie o objednávke a faktúre. Navrhujeme stanoviť limit na 1000 Euro. Doba zverejňovania by mala korešpondovať s dobou vyžadovanou účtovnými predpismi na zachovanie daňových dokladov, teda najmenej po desať rokov. 
 	O 	ČA 	Okrem limitu bola pripomienka akceptovaná. Limit bolo dočasné riešenie. Keďže sa povinným osobám ponúka administratívne menej náročnejšia forma zverejňovania, možno zrušiť nariadenie vlády SR.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 17: V §6 ods. 1 stanoviť povinnosť na zriadenie webového sídla pre obce. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že uvedená povinnosť je v záujme širokej verejnosti, nakoľko „skladanie účtov“ držiteľmi verejnej moci je základným prvkom výkonu demokracie. Zriadenie webového sídla je nevyhnutným predpokladom pre efektívnu komunikáciu s občanmi. Taktiež neznamená výraznú finančnú záťaž pre fungovanie obce. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 31 
V §16 ods. 1 navrhujeme zaviesť povinnosť sprístupňovať existujúce štruktúrované súbory (tabuľky, databázy) elektronicky, ak o to žiadateľ požiada. 

Odôvodnenie: 
Napriek tomu, že povinné osoby často disponujú štruktúrovanými elektronickými zdrojmi obsahujúcimi požadované informácie, prax ukazuje, že ich poskytovanie je problematické a povinné osoby radšej poskytujú papierové výpisy z nich. Navrhujeme zaviesť povinnosť sprístupniť existujúce štruktúrované súbory (tabuľky, databázy) v jestvujúcej elektronickej podobe. Toto opatrenie umožní jednoduchšie spracovanie poskytnutých informácií žiadateľmi. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	Transparency International Slovensko - K bodu 31 
V §16 ods. 1 navrhujeme pozmeniť na „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu v elektronickej verzii.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasná prax ukazuje, že povinné osoby sa snažia sprístupňovať dokumenty nahliadnutím, čo zásadne obmedzuje možnosť verejnej kontroly. Predkladaný návrh formulácie by túto prax iba posilňoval. Sme presvedčení, že v prípade nezhody na spôsobe sprístupnenia by minimálnym štandardom malo byť také sprístupnenie informácie, ktoré nevyžaduje fyzickú prítomnosť žiadateľa. Takým štandardom je podľa nášho názoru sprístupnenie v elektronickej verzii. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
Verejnosť 	15462/2011/110 
1. K bodu 36 
Nevložiť § 24 
Vzhľadom na znížený stav štátnych zamestnancov a nadmerné administratívne zaťaženie navrhujeme ponechať doterajšie znenie nariadenia vlády SR č. 118/2011 Z. z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú. 

2. V § 5a ods. 4 navrhujeme takéto znenie druhej vety: 
"V registri sa zverejňuje aj zmluva, ktorej účastníkom je rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadená povinnými osobami uvedenými v prvej vete, ako aj štátna rozpočtová organizácia alebo štátna príspevková organizácia patriaca do zriaďovateľskej pôsobnosti ústredného orgánu štátnej správy zriadená zákonom." 
Navrhované znenie druhej vety § 5a ods.4 zákona odstraňuje právnu neistotu v prípade štátnych rozpočtových a štátnych príspevkových organizácií zriadených zákonom, ktoré vznikli zo zákona napr. zákonom 254/2007 Z. z. o zrušení krajských úradov v znení ... a ktoré v súčasnosti postupujú pri zverejňovaní zmlúv podľa § 5a ods. 4 ako organizácie zriadené povinnými osobami uvedenými v prvej vete. 
 	O 	N 	Nariadenie vlády SR č. 118/2011 Z. z zrušené 	
Verejnosť 	Bod 1, § 2 ods. 3 
Pripomienkované znenie Spoločnosťou SSE : 

V § 2 ods. 3 sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí, ak dôjde k prevodu časti účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe postupom podľa osobitného predpisu [poznámka pod čiarou] “ 

Poznámka pod čiarou znie: „zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby“. 

Táto pripomienka je zásadná a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Podľa pôvodného zámeru zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „Zákon č. 211/2000 Z.z.“), mala byť povinnou osobou len taká osoba, ktorej verejný charakter vyplýva z právneho poriadku a ktorá nakladá s verejnými prostriedkami. 

Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 sú často subjektmi kde štát nevykonáva výlučnú kontrolu. Tieto subjekty sú výlučne alebo spoločne so štátom ovládané strategickými investormi a majú charakter subjektu súkromného práva pôsobiaceho na trhu. Management kontrol štátu však nie je vo všetkých takýchto subjektoch daná a je otázne, či by mali skutočne v celom rozsahu spadať pod inštitút povinne zverejňovanej zmluvy. 

Návrh novely definíciu povinných osôb však rozširuje tak, že povinnou osobou už má byť každá právnická osoba, v ktorej bude mať štát akúkoľvek majetkovú účasť. Postačí napríklad len 1 akcia. Skutočnosť či právnická osoba nakladá s verejnými prostriedkami, alebo nakladá s majetkom štátu - ktorá má byť pre slobodný prístup k informáciám určujúcou – sa stáva nepodstatnou. Návrh novely teda v skutočnosti spôsobí, že 
a) spoločnosti, ktoré nenakladajú s verejnými prostriedkami alebo majetkom štátu, ako aj 
b) súkromné spoločnosti s minimálnou majetkovou účasťou štátu, 
budú povinné zverejňovať v centrálnom registri zmlúv zmluvy týkajúce sa ich podnikateľskej činnosti. 

V praxi to pritom bude vyzerať tak, že SSE, a.s. bude povinne zverejňovať svoju obchodnú a cenovú politiku (a to prostredníctvom rozličných obchodných kontraktov) ako aj všetky zmluvy s odberateľmi elektriny. 

Je pritom úplne jasné, že zverejňovanie údajov o nákupe a predaji elektriny na voľnom a liberalizovanom trhu s elektrinou bude slúžiť výhradne konkurenčným spoločnostiam proti SSE, a.s. v otvorenej hospodárskej súťaži (podmienky liberalizovaného trhu s elektrinou upravuje Nariadenie Vlady SR č. 317/2007 Z.z. o pravidlách trhu s elektrinou). Je potrebné zdôrazniť a osobitne pripomenúť, že na plne liberalizovanom energetickom trhu o pôsobia aj iné subjekty, ktoré takúto informačnú povinnosť podľa Zákona č. 211/2000 Z.z. nebudú mať. Budú však profitovať z informácií zverejňovaných konkurenciou s majetkovou účasťou štátu. 

Zákon týmto znemožní činnosť SSE, a.s. ako obchodníka s elektrinou v neregulovanom segmente, kde viazanie účinnosti zmluvy na jej publikovanie priamo znemožňuje obchodovať s elektrickou energiou na voľnom trhu, nakoľko tieto obchody sú vykonávané telefonickým resp. elektronickým kontaktom, a často majú charakter burzových obchodov. Na trhu s elektrinou nebudú mať záujem obhodní partneri záujem vstupovať do právnych vzťahov so subjektom, kde telefnicky alebo elektronicky dohodnuté kontrakty budú podliehať odloženiu účinnosti oproti iným subjektom na trhu, pri ktorých dôjde k plneniu okamžite. 

Primárne tým dôjde k situácii, že obchodná spoločnosť s majetkovu účasťou štátu (aj minoritnou) nebude schopná konkurovať so svojimi službami a produktami iným subjektom na trhu a táto spoločnosť nebude reálne schopná generovať pre svojich akcionárov žiaden zisk. 
 	O 	A 	Dané bolo zohľadnené v materiály.  	
Verejnosť 	Bod 7, §5a ods. 1 
Pripomienkované znenie Spoločnosťou SSE : 

V § 5a ods. 1 sa za slovami „povinnými osobami podľa § 2 ods. 2“ vypúšťajú slová „alebo 3“. 

Táto pripomienka je zásadná a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Rozšírenie povinných osôb podľa Zákona č. 211/2000 Z.z. by sa nemalo vzťahovať na okruh podnikateľských subjektov, kde absentuje nakladanie s verejnými prostriedkami a kde nie je znak ovládajúcej osoby štátu voči ovládanej osobe (podnikateľskému subjektu s majetkovou účasťou štátu), tj. tak ako to vymedzuje platná legislatíva upravujúca pravidlá hospodárskej súťaže. 

Návrh novely je diskriminačný, nakoľko zverejnenie zmlúv bude slúžiť najmä konkurenčným spoločnostiam na trhu s elektrickou energiou proti SSE, a.s. Faktom totiž zostáva, že na energetickom trhu pôsobia aj iné subjekty, ktoré povinnosť zverejňovania informácií nemajú. Navrhovaná úprava teda predstavuje významný zásah do ústavného princípu rovnosti a porušuje zákaz diskriminácie. 

Návrh novely priamo znemožní činnosť SSE, a.s. ako obchodníka s elektrinou v neregulovanom segmente, kde tieto obchody sú vykonávané telefonickým resp. elektronickým kontaktom, a často majú charakter burzových obchodov. 

Návrh novely je v rozpore s ústavným právom na podnikanie, aj pokiaľ ide o ochranu vlastníckych práv a obchodného tajomstva. Ústavné právo na podnikanie totiž okrem iného zaručuje tak zmluvnú slobodu ako i právo na obchodné tajomstvo, vrátane tomu zodpovedajúcich atribútov vlastníckeho práva. 

Pokiaľ ide o právny rámec prístupu k informáciám na úrovni Európskeho spoločenstva, tento je upravený Smernicou č. 2003/98/ES, kde sú stanovené len minimálne štandardy opakovaného použitia existujúcich dokumentov, ktoré sú v držbe subjektov verejného sektora členských štátov. Subjekt verejného sektora je pritom definovaný ako štátny, regionálny alebo miestny orgán, verejnoprávna inštitúcia a združenie, tvorené jedným alebo viacerými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito verejnoprávnymi inštitúciami. Obchodné spoločnosti teda pod definíciu subjektu verejného sektora nespadajú a preto Návrh novely ide nad rozsah smernicou vytvoreného rámca. Naopak, v zmysle konštantnej judikatúry súdneho dvora EÚ [C-450/06, Varec Sa v. Belgicko, § 49 a tam citovaná judikatúra], je medzi všeobecné zásady práva EU považovaná aj potreba ochrany obchodného tajomstva. 

Pokiaľ bude Návrh novely schválený, jeho dôsledkom bude najmä zavedenie diskriminácie a porušenie ústavného práva na podnikanie a znevýhodnenie a majetkové poškodenie slovenských spoločností s majetkovou účasťou štátu.Takáto právna úprava môže v rozpore s povinnosťou Slovenskej republiky dodržiavať pravidlá o ochrane hospodárskej súťaže a môže poškodzovať akcionáran v dotknutej spoločnosti ktorým je zahraničný subjekt. 
 	O 	A 	Daná pripomienka je zohľadnená v materiály.  	
Verejnosť 	Bod 23, § 5a ods. 3 
V čl. I sa vkladá nový bod 9, ktorý znie: 

„9. V § 5a ods. 3 sa vkladá nové písm. h) a i), ktoré znie 

h) zmluva týkajúca sa obchodov na komoditne burze a ich sprostredkovania, 
i) zmluva týkajúca sa nákupu a predaja elektriny.“ 

Táto pripomienka je zásadná a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Obchodovanie na komoditnej burze má svoje špecifiká a nie je možné, aby zmluva nadobúdala v tomto prípade účinnosť až povinným zverejnením, pokiaľ je účastníkom zmluvy akýkoľvek subjekt. To isté platí aj o nákupe elektriny, ktorý sa realizuje aj formou OTC (over the counter) a to v reálnom čase cez brokera alebo priamo, formou telefonickej konfirmácie, ktoré účastníci môžu byť povinné osoby. 
 	O 	N 	Doterajšia formulácia § 5a ods. 3 písm. c) je dostatočná.  	
Verejnosť 	§ 1a 
Za § 1 sa vkladá § 1a, ktorý znie: 
„Informácie získané na základe tohto zákona môže žiadateľ ďalej použiť bez akýchkoľvek obmedzení na nekomerčné aj komerčné účely. Ďalším použitím informácie sa rozumie najmä jej zverejnenie, citovanie, šírenie, vloženie do iných aplikácií, dokumentov, či materiálov, úprava a prispôsobenie." 

Nakoľko je v legislatívnom procese návrh nového zákona o opakovanom použití informácií verejného sektora, ktorý upravuje aj prístup k rovnakým informáciám navrhujeme doplnenie tohto nového ustanovenia zákona. Doplnením tohto ustanovenia sa zabezpečí, aby v aplikačnej praxi nedochádzalo ku konfliktnému výkladu, podľa ktorého zákona má povinná osoba postupovať. Zároveň je zachovaná doterajšia možnosť žiadateľa bez obmedzení nakladať, šíriť, využívať získané informácie podľa tohto zákona. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 2 ods. 3 
(vypustenie navrhovaného znenia – bod 1 návrhu) 
Z návrhu zákona sa vypúšťa text bodu 1 návrhu: 
V § 2 ods. 3 sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe.“ 

Týmto návrhom predkladateľ zúžil okruh povinných osôb. Prijatím tohto ustanovenie by bol znemožnený prístup k informáciám, ku ktorým mala verejnosť prístup v čase, keď takáto právnická osoba bola povinnou osobou (napr. právnické osoby, ktoré boli privatizované apod.). Podľa smernice EÚ majetková účasť nie je nevyhnutným a vhodným kritériom na možnosť prístupu verejnosti k informáciám 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
Verejnosť 	k § 5 ods. 8 
(úprava navrhovaného znenia – bod 5 návrhu) 

V § 5 odsek 8 písmeno d) znie: 
„d) texty návrhov uznesení a odborné podklady a iné písomnosti predložené poslancom na rokovanie zastupiteľstva najneskôr do troch dní pred rokovaním zastupiteľstva,“ 

V § 5 odsek 8 písmeno f) znie: 
„f) informácie o hlasovaní poslancov a iných členov na zasadnutí zastupiteľstva, rady a komisií.“ 

V § 5 odsek 8 sa vkladá nové písmeno g), ktoré znie: 
„g) mzdu, plat, alebo platové pomery , odmenu, ďalšie finančné náležitosti a funkčné alebo iné požitky súvisiace s výkonom funkcie verejných funkcionárov, zástupcov starostov, primátorov alebo predsedov samosprávnych krajov a riaditeľov úradu alebo prednostov obecných úradov.“ 

Aktívne zverejnenie všetkých predložených materiálov na rokovanie zastupiteľstva zásadným spôsobom nezvýši záťaž obcí a vyšších územných celkov, ale výrazným spôsobom zvýšia otvorenosť rozhodovania samospráv a umožnia efektívnejšiu informovanosť a participáciu najmä obyvateľov obcí a VÚC na verejnej diskusii a prijímaní rozhodnutí. 
Ustanovenie písmena g) je informáciou najväčšieho záujmu verejnosti. Zverejnenie týchto informácií zníži záťaž na sprístupňovanie týchto informácií. 
Ustanovenie písmena f) mení návrh tak, že sa sprístupňujú všetky hlasovania. Nie je žiaden logický dôvod na nesprístupnenie informácie o tom, ako hlasovali jednotliví poslanci a členovia v prípade neverejného zasadnutia (i keď samotný obsah rokovania nemožno zverejniť). 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 5a ods. 2 
(úprava navrhovaného znenia – bod 8 návrhu) 

§ 5a odsek 2 sa na konci pripájajú tieto vety: 
„Rovnako sa nezverejňujú prílohy povinne zverejňovanej zmluvy, a to technické predlohy, návody, výkresy, modely, vzory, ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou. Nezverejňujú sa ani ustanovenia všeobecných zmluvných podmienok, ak časť obsahu povinne zverejňovanej zmluvy je určená odkazom na ne a zároveň sú zverejnené tou istou povinnou osobou v osobitnej evidencii všeobecných zmluvných podmienok. V takejto evidencii sa evidujú aj všetky zmeny všeobecných zmluvných podmienok počas platnosti zmluvy.“ 

Na nezverejňovanie všeobecných zmluvných podmienok spolu so zmluvou nie je žiaden relevantný dôvod. Pre zníženie zaťaženia povinných osôb a prípadných nárokov na technické prostriedky sa vytvára povinnej osobe možnosť vytvoriť alebo využiť možnosť evidencie všeobecných zmluvných podmienok v osobitnej evidencii. Zmena všeobecných zmluvných podmienok je zmenou samotnej zmluvy a preto takéto zmeny povinné osoby evidujú. 
 	O 	N 	Na danej koncepcii predkladateľ trvá.  	
Verejnosť 	k § 5a ods. 4 
(vypustenie navrhovaného znenia – bod 9 návrhu) 

Z návrhu zákona sa vypúšťa text bodu 9 návrhu. 

Návrh zužuje okruh povinných osôb povinných zverejňovať zmluvy. Navrhujeme preto ponechať súčasne platné znenie ustanovenia zákona, ktoré navrhlo to isté ministerstvo pred necelým rokom a postavenie týchto právnických osôb a situácia sa v tomto období žiadnym spôsobom nezmenila. Zmenou tohto ustanovenia by napr. Slovenská konsolidačná, ktorá spravuje obrovský rozsah majetku štátu prestala mať povinnosť zverejňovať zmluvy. 
 	O 	N 	Zmena vyhovuje potrebám praxe.  	
Verejnosť 	k § 5b 
(úprava navrhovaného znenia – bod 15 návrhu) 

V § 5b odsek 1 sa slová „dvoch rokov“ nahrádzajú slovami „piatich rokov“ 

V § 5b odsek 1 písmeno a) bod 2 znie: 
„2. popis objednaného plnenia, tak ako je uvedený v objednávke,“ 
V § 5b odsek 1 písmeno a) sa za bod 5 dopĺňajú nové body 6 a 7, ktoré znejú: 
„6. meno a priezvisko, názov alebo obchodné meno a IČO právnickej osoby, ktorej bola objednávka zaslaná, 
7. informáciu, či je hodnota podľa bodu 4 uvedená s DPH,“ 

V § 5b odsek 1 písmeno b) bod 4 sa na konci nahrádza bodka čiarkou a dopĺňajú sa nové body 5 až 7, ktoré znejú: 
„5. meno a priezvisko, názov alebo obchodné meno a IČO právnickej osoby, ktorá faktúru povinnej osobe vystavila alebo ktorá prijala faktúru vystavenú povinnou osobou. 
6. identifikácia objednávky a zmluvy, ak faktúra súvisí so zmluvou alebo zverejnenou objednávkou, 
7. informácia, či je hodnota podľa bodu 3 uvedená s DPH“ 

V § 5b odsek 2 prvá veta sa za slová „podľa zákona“ vkladajú slová „a ak zmluva uvádza množstvo tovaru, služieb alebo prác a ich jednotkovú cenu“ 

V navrhovanom ustanovení o zverejňovaní zoznamu zmlúv a faktúr sa dopĺňajú podstatné informácie - identifikácia druhej strany zmluvného vzťahu a identifikácia zmluvy v prípade, že s ňou faktúra súvisí. Nakoľko sa ruší povinnosť povinných osôb zverejňovať objednávky a faktúry ktoré obsahovali ucelenú informáciu, upravuje sa navrhované znenie, ktoré špecifikuje predmet plnenia. Mnohé zmluvy iba rámcovo definujú objem objednávky (dosť často iba ako maximálny objem) – v takých prípadoch objednávka prináša novú informáciu, ktorá sa v zmluve nenachádza. 
 	O 	ČA 	Akceptuje sa lehota. Ostatné sa upravuje primerane vzhľadom na iné pripomienky.  	
Verejnosť 	k § 6 ods. 3 
(úprava navrhovaného znenia – bod 19 návrhu) 

V § 6 ods. 3 sa za prvú vetu vkladá veta: „Informácie podľa predchádzajúcej vety povinná osoba sprístupní aj v podobe štrukturovaných dát vo formáte a postupmi na prenos (API) .“ 

Tento spôsob zverejnenia údajov umožní prístup k informáciám obsiahnutým v informačných systémoch a databázach v najjednoduchšej forme, bez potreby úpravy aplikácií pre zverejňovanie takýchto údajov. Formulácia vychádza z formulácie použitej v zákone o verejnom obstarávaní a z Metodického pokynu Ministerstva financií SR č. 42/2008 F.s. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 11 ods. 1 písm. i) 
(úprava navrhovaného znenia – bod 27 návrhu) 

V § 11 odseku 1 písmeno i) znie: 
„ide o prístupové heslá, analýzy zraniteľností a rizík informačného systému, výsledky penetračných testov alebo bezpečnostné nastavenia informačného systému, ktorých sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť informačného systému povinnej osoby.“ 

Ministerstvom spravodlivosti SR navrhované znenie ustanovenia by umožnilo nesprístupniť neprimerane široký okruh informácií (použitím formulácií „najmä“, „sprístupnenie by mohlo ohroziť“,...). Návrh úpravy znenia ustanovenia vychádza z pôvodného návrhu a obmedzuje ho len na informácie, ktoré sú nevyhnutné pre zabezpečenie bezpečnosti informačného systému. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 14 ods. 4 
(vypustenie navrhovaného znenia – bod 30 návrhu) 

Z návrhu zákona sa vypúšťa text bodu 30 návrhu. 

Navrhujeme vypustiť z dôvodu, že pri takejto právnej úprave by mohlo dochádzalo k situácii, že ak bude doručená žiadosť, ktorá nemá žiadané informácie k dispozícií(a žiadosť nepostúpi), povinná osoba nebude môcť podľa § 15 ods. 1 odmietnuť žiadosť rozhodnutím, lebo podľa navrhovaného znenia nebola žiadosť doručená. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 19 
(úprava navrhovaného znenia – bod 34 návrhu) 

V § 19 sa v odseku 1 sa slová „15 dní“ nahrádzajú slovami „16 pracovných dní“. 

V § 19 sa v odseku 5 sa na koniec prvej vety pridávajú slová „a bezodkladne to oznámi žiadateľovi“. 

V § 19 sa v odseku 5 sa na koniec pridáva veta. „Ak povinná osoba neoznámila žiadateľovi dátum, kedy predložila odovolanie odvolaciemu orgánu, predpokladá sa, že tak urobila 15. deň odo dňa kedy jej odvolanie bolo doručené.“. 

V § 19 sa za odsek 7 dopĺňa odsek 8, ktorý znie: 
„Ak nemožno určiť odvolací orgán podľa tohto alebo osobitného zákona 28) o opravnom prostriedku rozhoduje súd.“ 

Návrhom ministerstva sa predlžuje lehota na rozhodnutie odvolacieho orgánu z 15 dní na 16 pracovných dní, z tých istých dôvodov navrhujeme upraviť aj lehotu pre žiadateľa na podanie odvolania. Nie je žiaden dôvod na nepredĺženie lehoty na rozhodnutie pre žiadateľa, ktorý navyše na rozdiel od mnohých povinných osôb nemá tímy právnikov (rozkladové komisie,..) a zmeškaním lehoty na odvolanie mu prakticky zaniká právo na prístup k informácii (išlo by o rozhodnutie v rovnakej veci). 
Navrhujeme, aby mala povinná osoba povinnosť oznámiť žiadateľovi dátum predloženia odvolania odvolaciemu orgánu. V prípade, že by povinná osoba túto skutočnosť žiadateľovi neoznámila, predpokladalo by sa, že tak povinná osoba urobila 15. deň odo dňa kedy jej bolo odvolanie doručené. Podľa platného zmenia zákona ani navrhovaného znenia žiadateľ nevedel, kedy začala plynúť lehota na odvolanie, tým aj lehota na rozhodnutie odvolacieho orgánu a teda (v prípade nevydania rozhodnutia odvolacie orgánu) aj začiatok plynutia lehoty pre žiadateľa na podanie na súd. 
Povinnosť sprístupňovať informácie majú aj subjekty, pri ktorých nemožno určiť odvolací orgán podľa tohto zákona ani podľa osobitného predpisu (napr. Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií podľa ústavného zákona č. 357/2004 Z. z.). Navrhujeme preto, aby v prípade, že odvolací orgán nemožno určiť, orgán, ktorý má povinnosť sprístupniť informáciu odstúpi odvolanie príslušnému súdu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	k § 22d 
(úprava navrhovaného znenia – bod 35 návrhu) 

V § 22d sa slová „doručenú alebo zaplatenú“ nahrádzajú slovami „doručenú, zaplatenú alebo vyhotovenú“ 

Návrh sa upravuje v súlade s úpravou ustanovenia odseku 1 písmena b) v paragrafe 5b). 
 	O 	N 	Právna skutočno ako vyhotovenie faktúry je irelevantné. Dôležitejšie je poznať, kedy faktúra došla (t.j. bola doručená) povinnej osobe.  	
Verejnosť 	K čl. I. bodu 5 
Doplniť medzi informácie, ktoré sú povinne zverejňované obcami a vyššími územnými celkami (§ 5 ods. 8) aj úplné znenie materiálov, ktoré sú prerokované zastupiteľstvami, a to ako ich návrhy (spolu s návrhmi uznesení – písm. d)), tak aj ich schválené znenie a schválené znenie uznesení zastupiteľstiev (spolu so zápisnicami – písm. b)). 

Odôvodnenie: Navrhuje sa, aby obce a vyššie územné celky nezverejňovali iba návrhy uznesení zastupiteľstiev, ale aj ich schválené znenie. Rovnako sa navrhuje, aby boli zverejňované aj úplné znenia materiálov, ktoré zastupiteľstvá prerokúvajú. Samotné návrhy uznesení, resp. uznesenia totiž bez znenia materiálov, na ktoré sa vzťahujú, neposkytujú dostatočnú informáciu o obsahu rokovania zastupiteľstva. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	K čl. I. bodu 8 
Doplniť navrhované ustanovenie § 5a ods. 2, podľa ktorého sa nezverejňujú ustanovenia všeobecných obchodných podmienok, ak už boli uverejnené spolu s inou povinne zverejňovanou zmluvou, o formuláciu, že v takom prípade má informácia obsahovať odkaz na príslušnú zverejnenú zmluvu, spolu s ktorou boli predmetné všeobecné obchodné podmienky zverejnené. 

Odôvodnenie: V prípade, ak už boli povinnou osobou zverejnené všeobecné obchodné podmienky, nie je potrebné ich zverejňovať pri každej novej zmluve opakovane, v záujme zabezpečenia dostatočnej informovanosti by však bolo žiadúce uviesť pri novo zverejňovanej zmluve aspoň odkaz na zmluvu, spolu s ktorou už boli tieto podmienky v minulosti zverejnené. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na pôvodnom znení.  	
Verejnosť 	K čl. I. bodu 15 
Doplniť ustanovenie § 5b ods. 1 v ods. a) aj b) o informáciu o druhom účastníkovi zmluvy, voči ktorému objednávka povinnej osoby smeruje, resp. ktorý vystavil povinnej osobe faktúru. Zároveň vypustiť slová „po dobu najmenej dvoch rokov“. 

Odôvodnenie: Pri výpočte údajov, ktoré sa majú zverejňovať spolu s objednávkami a faktúrami, absentuje informácia o druhom účastníkovi zmluvy, bez ktorej informácie o objednávke, či faktúre nemožno považovať za úplné a dostatočné. Vzhľadom na to, že sa nebudú zverejňovať úplné znenia objednávok, či faktúr, ale len informácie o nich, nemalo by byť žiadnym technickým, ani iným problémom, aby tieto informácie boli zverejnené natrvalo, nielen na dobu „najmenej dvoch rokov“. 
 	O 	A 	upravené v znení: 
6. identifikačné údaje dodávateľa objednaného plnenia, najmenej v rozsahu 
6a. obchodného mena alebo úplného názvu právnickej osoby alebo mena a priezviska fyzickej osoby, 
6b. sídla právnickej osoby alebo adresy trvalého bydliska fyzickej osoby, 
6c. IČO, ak má dodávateľ objednaného plnenia takýto identifikátor pridelený, 
 	
Verejnosť 	V čl. I doplniť nový bod 26 v znení: 
V čl. I doplniť nový bod 26 v znení: 
26. V § 11 ods.1 písmeno d) znie: 
„d) sa týka rozhodovacej činnosti súdu vrátane medzinárodných súdnych orgánov, alebo orgánu činného v trestnom konaní okrem informácie, ktorá sa sprístupňuje podľa osobitného predpisu24), rozhodnutia policajta v postupe pred začatím trestného stíhania podľa druhej časti prvej hlavy Trestného poriadku, rozhodnutia policajta v prípravnom konaní podľa druhej časti druhej hlavy piateho dielu Trestného poriadku a informácie o vznesení obvinenia vrátane opisu skutku, ak ich sprístupnenie nezakazuje zákon alebo ak ich sprístupnenie neohrozuje práva a právom chránené záujmy.“. 
Ostatné body prečíslovať. 

Odôvodnenie: Novela zákona o slobodnom prístupe k informáciám, ktorá bola Národnou radou Slovenskej republiky schválená ako súčasť novely zákona o prokuratúre dňa 2.6.2011, vo vzťahu k rozhodovacej činnosti súdov a orgánov činných v trestnom konaní zaviedla taxatívny výpočet konkrétnych druhov rozhodnutí, ktoré sa sprístupňujú. Sprístupňovať sa majú rozhodnutia podľa druhej časti druhej hlavy piateho dielu Trestného poriadku, čiže rozhodnutia o postúpení veci, zastavení trestného stíhania, podmienečnom zastavení a prerušení stíhania. Navrhuje sa doplniť, aby sa sprístupňovali aj rozhodnutia policajta v konaní pred začatím trestného stíhania podľa druhej časti prvej hlavy Trestného poriadku. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	K čl. I. bodu 34 
V navrhovanom znení § 19 ods. 5 v prvej vete skrátiť lehotu, počas ktorej je povinná osoba povinná predložiť odvolanie odvolaciemu orgánu z 15 dní na 3 pracovné dni. 

Odôvodnenie: Navrhuje sa skrátiť lehotu na vybavenie odvolania, ktorá je neprimerane dlhá – povinná osoba má 15 dní na predloženie odvolania odvolaciemu orgánu a odvolací orgán má 16 pracovných dní na rozhodnutie o odvolaní. Táto lehota je zároveň výrazne dlhšia ako v prípadoch, keď ide o rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam obecných úradov (odsek 3), úradov samosprávnych krajov (odsek 4), alebo o rozhodovanie o rozklade (odsek 5 tretia veta) – vo všetkých týchto prípadoch je lehota 16 pracovných dní od doručenia odvolania, resp. rozkladu povinnej osobe. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	 

Pripomienka k bodu 1.: 
Slová „to neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe“ sa nahrádzajú slovami „to neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinných osôb podľa odsekov 1 a 2 v týchto právnických osobách“. 

Odôvodnenie: 
Formulácia v návrhu zákona nepokrýva prípady, kedy sú akcie akciovej spoločnosti prevedené z jednej povinnej osoby na druhú – napr. z FNM na obce, ako to bolo pri niektorých vodárenských spoločnostiach. V takom prípade by táto akciová spoločnosť nebola povinnou osobou, pretože by prišlo k zániku účasti povinnej osoby v ňou založenej povinnej osobe.“ 

Pripomienka k bodu 4: 
Z formulácie „interných právnych predpisov“ sa vypúšťa slovo „právnych“. 

Odôvodnenie: 
V prípade interných predpisov nejde o „právne“ predpisy. 

Pripomienka k bodu 15: 
Navrhujem, aby sa pri objednávkach a faktúrach zverejňoval aj dodávateľ tovaru alebo služby. 

Pripomienka k bodu 23: 

Navrhujem do novelizačného bodu 23 doplniť, že v § 9 ods. 3 písm. g) sa na konci dopĺňajú slová „alebo z finančných prostriedkov povinných osôb podľa tohto zákona,“. 

Odôvodnenie: 
Je potrebné, aby ustanovenie § 9 ods. 3 písm. g) pokrývalo aj platy, odmeny a iné peňažné a nepeňažné náležitosti poskytované vedúcim zamestnancom z finančných prostriedkov napr. akciových spoločností založených štátom. V súčasnosti totiž nebolo možné sprístupňovať tieto informácie, pretože tieto spoločnosti nie sú napojené na štátny alebo verejný rozpočet. 

Pripomienka k bodu 27: 

Z navrhovaného § 11 ods. 1 písm. i) sa vypúšťajú slová „najmä prístupové heslá, analýzy zraniteľností a rizík informačného systému, výsledky penetračných testov, bezpečnostné nastavenie informačného systému, bezpečnostnú politiku“. 

Ustanovenie § 11 ods. 1 písm. j) znie: „j) ide o informácie obsiahnuté v havarijných plánoch povinnej osoby, evakuačných plánoch alebo vo vnútorných bezpečnostných predpisoch, ktorých sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť osôb alebo majetku.“ 

Odôvodnenie: 
Formulácia „jej sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť informačného systému povinnej osoby“ je pre ochranu informácií úplne dostatočná. Niektoré formulácie v navrhovanom ustanovení – napr. formulácia „bezpečnostná politika“ je veľmi vágna a neurčitá a umožnila by utajiť akýkoľvek dokument nazvaný týmto názvom. Absentuje tu navyše materiálny znak – teda že sprístupnením vymenovaných dokumentov by naozaj boli ohrozené právom chránené záujmy. 
Formulácia „havarijné plány, evakuačné plány a vnútorné bezpečnostné predpisy povinnej osoby“ je veľmi vágna a navyše v nej chýba materiálny aspekt – teda skutočná potreba utajovať konkrétnu informáciu. Navrhované znenie napr. umožňuje utajiť akýkoľvek dokument, ktorý by bol formálne označený za „vnútorný bezpečnostný predpis“. V zmysle ústavy navyše nie je možné utajiť paušálne celý dokument, ale iba konkrétne citlivé informácie nachádzajúce sa v dokumente. 

Pripomienka k bodu 31: 

Navrhované ustanovenie nezabezpečuje, aby povinná osoba nemohla žiadateľa nútiť dôjsť osobne nahliadnuť do dokumentu alebo spisu, čo by pre žiadateľa mohlo predstavovať neprimeranú prekážku. Ak totiž nebude možné sprístupniť informáciu spôsobom určeným žiadateľom a povinná osoba sa odmietne dohodnúť na inom spôsobe sprístupnenia informácie, povinná osoba bude môcť sama určiť, že informáciu sprístupní spôsobom, ktorý je najmenej nákladný – čo môže znamenať aj nazretie do dokumentu alebo spisu (čo by mohlo znamenať, že žiadateľ bude musieť cestovať aj niekoľko stoviek kilometrov). V ustanovení chýba povinnosť povinnej osoby oznámiť žiadateľovi spôsoby, ktorými je možné informáciu sprístupniť – aby si žiadateľ mohol určiť technicky realizovateľný spôsob sprístupnenia informácie. 

Problém by sa mohol riešiť napr. vložením týchto viet do § 16 ods. 1: „Ak informáciu nemôže povinná osoba sprístupniť spôsobom určeným žiadateľom, do 5 pracovných dní odo dňa podania žiadosti oznámi žiadateľovi dôvody pre ktoré nie je možné sprístupniť informáciu určeným spôsobom a navrhne žiadateľovi spôsoby sprístupnenia informácie, ktorými je možné informáciu sprístupniť. Ak žiadateľ v lehote 5 dní odo dňa doručenia návrhu povinnej osoby neurčí niektorý z navrhnutých spôsobov sprístupnenia informácie, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu spôsobom vyžadujúcim v porovnaní s inými spôsobmi najnižšie náklady za sprístupnenie informácií.“ 

Do § 17 ods. 1 by sa v takom prípade mohla za slová „žiadosti podľa § 14 ods. 2 a 3“ doplniť formulácia: „alebo odo dňa doručenia oznámenia o určení spôsobu sprístupnenia informácie podľa § 16 ods. 1“, aby lehota na vybavenie žiadosti začala plynúť až odo dňa určenia spôsobu sprístupnenia informácie. 

Pripomienky k bodu 34: 

V § 19 ods. 1 sa vypúšťajú slová „alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti podľa § 17“. 

Odôvodnenie: 
Ide o zmätočnú formuláciu – aj fiktívne rozhodnutie vydané v dôsledku nečinnosti je rozhodnutím – a teda lehota na odvolanie začína plynúť doručením tohto fiktívneho rozhodnutia podľa navrhovaného § 19 ods. 5 a nie márnym uplynutím lehoty. 

V § 19 ods. 5 sa za prvú vetu vkladá veta „Odvolací orgán upovedomí žiadateľa o dátume, kedy mu bolo odvolanie doručené.“ 

Odôvodnenie: 
Zakotvenie tejto povinnosti je potrebné za účelom právnej istoty žiadateľa – aby mal žiadateľ predstavu o tom, kedy odvolaciemu orgánu začala plynúť lehota na rozhodnutie o odvolaní a kedy prípadne vzniklo v dôsledku jeho nečinnosti tzv. fiktívne rozhodnutie o odvolaní. 

V § 19 ods. 5 v poslednej vete sa slová „druhý deň“ nahrádzajú slovami „tretí deň“. 

Odôvodnenie: 
Lehota sa zosúlaďuje so znením § 18 ods. 3 zákona. Nie je žiadny dôvod na odlišnú úpravu lehoty. Lehota navyše musí zohľadniť trvanie poštovej prepravy, čo lepšie zohľadňuje tretí deň ako druhý deň. Formulácia „druhý deň“ tiež vyvoláva problémy pri jej výklade. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	 

1. V § 19 ods. 7 zákona o slobode informácií sa dopĺňajú tieto vety: „V súdnom konaní o preskúmaní zákonnosti rozhodnutia podľa osobitného zákona je správny orgán povinný uviesť na výzvu súdu všetky existujúce dôvody, pre ktoré nie je možné požadovanú informáciu sprístupniť. Súd môže nariadiť povinnej osobe sprístupniť požadovanú informáciu, ak neexistujú dôvody pre nesprístupnenie informácie podľa tohto zákona alebo osobitných zákonov.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby mal súd možnosť nariadiť povinnej osobe sprístupniť informáciu. Išlo by o možnosť a nie povinnosť. Túto možnosť je potrebné zakotviť za účelom efektívneho prístupu k informáciám v odôvodnených prípadoch, pretože štandardné súdne konanie častokrát trvá viac ako rok, pričom sa vec môže znovu na súd vrátiť, čím môže byť získanie jednej informácie aj vecou viacerých rokov, ako sa to v praxi aj stávalo. Takto neskoro získaná informácia často stráca hodnotu. 

2. V § 11 ods. 1 písm. g) sa za slovo „výkonu“ vkladá slovo „neukončenej“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby nebolo možné utajovať informácie, ktoré sa týkajú výkonu už ukončenej kontroly, dohľadu a dozoru. 

3. V § 9 sa za ods. 3 vkladá ods. 4, ktorý znie: 
„(4) Povinná osoba sprístupní na účely informovania verejnosti osobné údaje fyzickej osoby, ktoré sú spracúvané v informačnom systéme za podmienok ustanovených osobitným zákonom9) o fyzickej osobe, ktorá je v pracovnoprávnom, služobnom alebo v inom obdobnom pomere k povinnej osobe a ktorá nie je fyzickou osobou podľa odseku 3. Podľa prvej vety sa sprístupňujú osobné údaje v rozsahu 
a) titul, 
b) meno, 
c) priezvisko, 
d) funkcia a deň ustanovenia alebo vymenovania do funkcie, 
e) pracovné zaradenie a deň začiatku výkonu pracovnej činnosti, 
f) miesto výkonu funkcie alebo pracovnej činnosti a orgán, v ktorom túto funkciu alebo činnosť vykonáva.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby zákon výslovne stanovoval, ze nie je možné utajovať informácie o menách, funkciách a pracovnom zaradení zamestnancov verejnej správy z dôvodu, že ide o ich osobné údaje (ako sa to v súčasnosti stáva). 

Via Iuris - Centrum pre práva občana 
Radničné nám. č. 9 
902 01 Pezinok 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	 

V § 11 ods. 1 písm. a) sa za slovo „odovzdaná“ vkladajú slová „inou ako povinnou“ a slová „ktorej takú povinnosť zákon neukladá“ sa nahrádzajú slovami „ktorá ju odovzdala bez právnej povinnosti“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujem, aby zákon výslovne stanovoval, že nie je možné utajovať informácie, ktoré boli bez právnej povinnosti postúpené jednou povinnou osobou druhej povinnej osobe (napr. komunikácia medzi štátnymi orgánmi). Tiež navrhujem, aby zákon výslovne stanovoval, že nemožno utajiť ani informácie, ktoré boli povinnej osobe postúpené „na základe zákona“ (napr. na základe výkonu kontrolných oprávnení povinnej osoby alebo na základe realizácie edičnej povinnosti) alebo na základe povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy (čo vystihuje formulácia "bez právnej povinnosti"). 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	Bod 15. § 5b odsek 1 
Navrhujem bod 15., § 5b odsek 1 doplniť nasledovne: 

V odseku 1 písmeno a) doplniť ďalší bod: 
"6. identifikácia dodávateľa" 

V odseku 1 písmeno b) doplniť ďalší bod: 
"5. identifikácia dodávateľa" 

Zdôvodnenie: 
Z povinne zverejnovanych informacii pri objednavkach a fakturach (§5b) ste uplne vypustili povinnost zverejnovat identifikaciu dodavatela. 
Podla vasho navrhu §5b sa ma zverejnovat len popis plnenia, hodnota plnenia, datum, poradove cislo, pripadne suvisiaca zmluva. Nazov alebo akakolvek ina identifikacia dodavatela ale v navrhu §5b uplne absentuje. Povazujem to velmi zavaznu chybu. 

Upozornujem, ze Usmernenie pre konverziu dokumentov, ktore vydalo MF SR v splupraci s vasim ministerstvom a Uradom vlady, vyzaduje aj zverejnovanie "identifikacnych udajov dodavatela". 
http://www.informatizacia.sk/aktuality-aktualizacia-usmernenia-pre-konverziu-dokumentov--tykajuce-sa-zverejnovania-zmluv--objednavok-a-faktur/11117c 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 15. § 5b odsek 1, písm. b) 
Navrhujem v bode 15., § 5b odsek 1 písm. b) doplniť novy bod: 

"5. dátum doručenia faktúry (oficiálneho prijatia povinnou osobou)," 

Zdôvodnenie: 
Pri fakturach vyzadujete zverejnovanie iba datumu uhrady faktury, avsak nevyzadujete datum dorucenia faktury. 
Citujem z vami navrhovaneho §5b: "datum a sposob zaplatenia faktury". Z citovaneho textu vyplyva, ze povinne zverejnovany datum sa tyka len datumu uhrady. 

Myslim si, ze datum uhrady faktury je velmi uzitocna informacia, avsak datum dorucenia faktury je vyzadovany vyssie spominanym Usmernenim pre konverziu dokumentov, ktore vydalo MF SR v splupraci s vasim ministerstvom a Uradom vlady. 
http://www.informatizacia.sk/aktuality-aktualizacia-usmernenia-pre-konverziu-dokumentov--tykajuce-sa-zverejnovania-zmluv--objednavok-a-faktur/11117c 

Datum dorucenia faktury je zakladna informacia evidovana v uctovnictve verejnej spravy a z tohto udaju vyplyvaju viacere dolezite suvislosti, ako napriklad: 
- ci bola dodrzana povinna lehota pre zverejnenie faktury odo dna dorucenia 
- v ktorom mesiaci, roku alebo stvrtroku bola faktura dorucena - cize ktoreho obdobia sa tyka 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 8. - §5 ods. 2 
Navrhujem v bode 8. v §5 ods. 2 nahradiť slovné spojenie "sa nezverejňujú" jedným z nasledovných textov: 
- "nie sú povinne zverejňované" 
- "sa nemusia povinne zverejniť" 
- "neplatí povinné zverejňovanie pre"... 

Zdôvodnenie: 
V navrhu §5a ods. 2 pouzivate slovne spojenie "sa nezverejnuju". Chcel by som upozornit, ze pouzitim tohto slovneho spojenia sa zakazuje zverejnovanie nasledne uvedenych informacii zmluv, co povazujem za uplne neopodstatnene. Formulacia obsahujuca spojenie "sa nezverejnuju" umoznuje povinnym osobam argumentovat, ze dane informacie nemozu zverejnit ani keby chceli, co by bola velmi zla situacia. 

Spojenie "sa nezverejnuju" nedava ziadny priestor pre moznost dobrovolneho zverejnenia a znamena prikaz, ze sa zverejnovat nema, resp. nesmie. Toto slovne spojenie by sa v celom zakone nemalo vobec pouzivat, pokial nema ist o skutocny zakaz, resp. prikaz. 

Namiesto uvedeneho slovneho spojenia by preto bolo vhodne pouzivat napriklad jeden z vyssie uvedenych textov. 	O 	N 	Vzhľadom k tomu, že infozákon je predpis verejného práva a subjekty sú nositeľmi verejnej moci, nemožno formulovať ich povinnosti slovesom smieť a pod. 	
Verejnosť 	Bod 8. - §5a ods. 2 
Navrhujem v bode 8. v §5a ods. 2 nahradiť slovné spojenie "sa nezverejňujú" jedným z nasledovných textov: 
- "nie sú povinne zverejňované" 
- "sa nemusia povinne zverejniť" 
- "neplatí povinné zverejňovanie pre"... 

Zdôvodnenie: 
V navrhu §5a ods. 2 pouzivate slovne spojenie "sa nezverejnuju". Chcel by som upozornit, ze pouzitim tohto slovneho spojenia sa zakazuje zverejnovanie nasledne uvedenych informacii zmluv, co povazujem za uplne neopodstatnene. Formulacia obsahujuca spojenie "sa nezverejnuju" umoznuje povinnym osobam argumentovat, ze dane informacie nemozu zverejnit ani keby chceli, co by bola velmi zla situacia. 

Spojenie "sa nezverejnuju" nedava ziadny priestor pre moznost dobrovolneho zverejnenia a znamena prikaz, ze sa zverejnovat nema, resp. nesmie. Toto slovne spojenie by sa v celom zakone nemalo vobec pouzivat, pokial nema ist o skutocny zakaz, resp. prikaz. 

Namiesto uvedeneho slovneho spojenia by preto bolo vhodne pouzivat napriklad jeden z vyssie uvedenych textov. 

(Tato pripomienka je len formalnou opravou pripomienky, v ktorej som namiesto oznacenia paragrafu "§5a" uviedol len "§5".) 	O 	N 	Vzhľadom k tomu, že infozákon je predpis verejného práva a subjekty sú nositeľmi verejnej moci, nemožno formulovať ich povinnosti slovesom smieť a pod.  	
Verejnosť 	Bod 8. - §5a ods. 2 
Navrhujem v bode 8. v §5a ods. 2 upraviť pôvodný text "ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou" nasledovne: 

"ktorých zverejnenie je preukázateľne spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou" 

Zdôvodnenie: 

Je potrebné, aby "ťažko prekonateľná prekážka" bola preukázateľná. Do zákona sa týmto ustanovením vnáša úplne nový prvok, ktorý umožňuje svojvoľný výklad, pričom jeho preukázateľnosť nie je jednoznačne vyžadovaná. 

Upozorňujem, že technické predlohy, výkresy alebo modely môžu byť veľmi zásadné až nevyhnutné pre pochopenie obsahu samotnej zmluvy. Bez ich zverejnenia môže byť zverejnenie iba samotného textu zmluvy v niektorých prípadoch neužitočné. 

Pokiaľ bude zákon vágnymi pojmami umožňovať vyhýbať sa zverejňovaniu elementárnych súčastí zmluvy, môže to v praxi vďaka chybnému výkladu spôsobovať neopodstatnené bránenie občanom v prístupe k informáciám v uvedených súčastiach zmluvy. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	Nový bod - K §5a ods. 2 
Navrhujem vložiť nový bod - K §5a ods. 2: 

"V §5a ods. 2 prvá veta znie: "Informácia, ktorá sa podľa tohto zákona nesprístupňuje, sa v povinne zverejňovanej zmluve nezverejňuje." 

Zdôvodnenie: 

Pôvodné znenie umožňuje nezverejniť celé ustanovenie zmluvy obsahujúce informáciu, ktorá sa nesprístupňuje. Nie je dôvod, aby kvôli jednej informácii nebolo zverejnené celé ustanovenie. 

Pod ustanovením zmluvy je totiž možné chápať aj celý jeden odsek zmluvy, čiže aj informácie, ktoré presahujú rámec nesprístupňovanej informácie. 
 	O 	N 	Prax doteraz neukázala, že s týmto problémom vznikli výkladové problémy.  	
Verejnosť 	K §5a a k celému zákonu 
Navrhujem v §5a a v celom zákone jednoznačne upresniť, aký obsah a podobu musí mať povinne zverejňovaná zmluva v prípade, že sa zverejňuje elektronicky. Navrhujem preto vložiť do §5a a prípadných iných súvisiacich častí zákona nasledovné texty: 

"Zmluvu je možné zverejniť v elektronickej podobe aj s vizuálne odlišným zobrazením, pokiaľ zverejnená podoba bude obsahovať všetok informačný obsah originálnej zmluvy." 

"Zverejnená podoba zmluvy nemusí obsahovať vizuálnu podobu vlastnoručného podpisu účastníkov zmluvy, ktorú obsahuje originál zmluvy. V takom prípade sa v zmluve namiesto podoby podpisu zverejňujú mená osôb, ktoré zmluvu podpísali." 

Zdôvodnenie: 

Túto problematiku v súčasnosti rieši Usmernenie pre konverziu písomných dokumentov na elektronické dokumenty, ktoré bolo vydané Ministerstvom financií, Úradom vlády a Ministerstvom spravodlivosti SR. Tento dokument však nie je záväzný a preto neustále prichádza k veľmi rozdielnym výkladom zákona, z dôvodu obavy o právoplatnosť úkonu zverejnenia. 

Dôsledkom je, že niektoré organizácie zverejňujú zmluvy úplne odlišným spôsobom, než iné a celkovo panuje nedôvera, že uvedené Usmernenie pre konverziu písomných dokumentov obsahuje výklad, ktorý je plne v súlade so zákonom č. 211/2000 Z. z.. 

Aktuálne znenie zákona neposkytuje žiadnu odpoveď na nasledujúce problémy: 
- Je potrebné zverejňovať presnú podobu zmluvy, to znamená vždy robiť sken a ten povinne zverejniť? 
- Stačí zmluvu zverejniť tak, že sa zverejní len samotný informačný obsah zmluvy, pričom vzhľad zmluvy a počet strán zmluvy (v dôsledku iného typu alebo veľkosti písma) bude rozdielny? 
- Je potrebné v zmluvách zverejňovať aj rukou písané podpisy? 

Považujem za veľmi dôležité, aby táto novela konečne ujasnila, či je alebo nie je nutné skenovať všetky zmluvy, alebo či naopak stačí zverejniť len samotný text zmluvy v zmysle Výnosu o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 312/2010 Z.z. (v jednom z formátov súborov TXT, RTF, ODT, HTML, XHTML, PDF s vyhľadávateľným textom, čiže nie v podobe "obrázkov"). 	O 	N 	Do ustanovenia zákona nemožno vložiť technické detaily zverejňovania. Dané môže byť predmetom nariadenia vlády na vykonanie technických podrobností zverejňovania.  	
Verejnosť 	K bodu 27, §11, písm. i) 

Navrhujem v písmene i) upraviť prvú časť vety nasledovne: 
"i) jej sprístupnenie by preukázateľne mohlo ohroziť bezpečnosť informačného systému povinnej osoby, pričom ide o prístupové heslá, analýzy zraniteľností a rizík informačného systému, výsledky penetračných testov, bezpečnostné nastavenie informačného systému, bezpečnostnú politiku," 

Zdôvodnenie: 

Pôvodne navrhované ustanovenie je veľmi vágne a umožňuje povinnej osobe o ľubovolnej informácii tvrdiť, že "by mohla ohroziť bezpečnosť informačného systému". To môže spôsobiť veľmi svojvoľné výklady a odmietanie sprístupnenia informácií z "dôvodu bezpečnosti". Uvedené ustanovenie síce vymenúva niektoré príklady, ktorých by sa malo obmedzenie týkať, nejde však o uzatvorenú množinu a preto toto ustanovenie bude možné voľne zneužívať a "ad hoc" tvrdiť o čomkoľvek, že by to mohlo ohroziť bezpečnosť informačného systému. Toto je skutočne veľmi zlé. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	K bodu 27, §11, písm. i) 
Navrhujem v písmene i) doplniť pred slovo "rizík" slovo "bezpečnostných". 

Zdôvodnenie: 

Je potrebné jednoznačne upresniť, že má ísť o bezpečnostné riziká a nie o riziká súvisiace s nákladmi na informačný systém, riziká závislosti od dodávateľa, riziká nekompatibility s inými informačnými systémami a podobne. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	K bodu 27, §11, ods.1, písm. i) 
Navrhujem §11, ods.1 v písmene i) doplniť pred slovo "zraniteľností" slovo "bezpečnostných". 

Zdôvodnenie: 

Je potrebné jednoznačne upresniť, že má ísť o bezpečnostné zraniteľnosti a nie o zraniteľnosti v dôsledku nefunkčnosti hardwaru, výpadku elektriky, neprítomnosti nejakého zamestnanca a podobne. Pojem zraniteľnosť nie je jasne definovaný a môže sa vykladať svojvoľne. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	K bodu 27, §11, ods.1, písm. i) 
V §11 ods. 1 písm. i) navrhujem doplniť slová: 

", okrem prípadov, kedy ich sprístupnenie umožňujú osobitné predpisy." 

Zdôvodnenie: 
Je vo verejnom záujme, aby v prípadoch informačných systémov verejnej správy spracúvajúcich citlivé údaje, mala verejnosť čo najširšiu možnosť preverovať, či verejná správa dodržiava aspoň základné pravidlá bezpečnosti a citlivé údaje občanov skutočne chráni. 

Napríklad v prípade zavedenia informačného systému slúžiaceho pre elektronické voľby bude nevyhnutné zabezpečiť, aby verejnosť mala v nejakej forme možnosť študovať zdrojový kód takého informačného systému a plne tak preverovať správnosť volebných výsledkov. Inak povedané, musí existovať ekvivalent fyzickej kontroly, ktorý dnes napríklad pri voľbách občania majú vo forme účasti vo volebných komisiách. Pokiaľ bude v zákone priamo zakázané sprístupňovať informácie o opatreniach a nastaveniach týkajúcich sa bezpečnosti, občania takéto kontroly nebudú môcť vôbec vykonávať, čo by mohlo spochybňovať výsledky volieb. 

Ďalším príkladom môže byť informačný systém, ktorý bude zabezpečovať elektronickú zdravotnú knižku. Tu opäť platí, že v prípade zdravotnej dokumentácie si občan môže obvykle osobne preveriť, kde a ako sa jeho zdravotné záznamy fyzicky skladujú a má možnosť fyzicky vidieť, akými spôsobmi je jeho dokumentácia chránená. Takúto informáciu mu môže poskytnúť aj samotný lekár. Takáto možnosť však v prípade elektronickej dokumentácie nebude k dispozícii, pokiaľ bude priamo zo zákona zakázané zverejňovať čokoľvek, čo by potenciálne mohlo ohroziť bezpečnosť. Takéto veľké rozdiely medzi fyzickým svetom a elektronickým svetom sú neopodstatnené. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
Verejnosť 	Nový bod, K §14, ods. 5 
Navrhujem vložiť do materiálu nový bod: 

V §14, ods. 5 sa vkladá veta: "V prípade, že predpokladaná výška úhrady za sprístupnenie informácie presiahne sumu 3 EUR, povinná osoba bez zbytočného odkladu o predpokladanej výške úhrady informuje žiadateľa, najneskôr však do 5 pracovných dní od podania žiadosti." 

Zdôvodnenie: 

Občan by mal mať dostatočný časový priestor sa rozhodnúť, či za vyžadovaný poplatok má záujem o sprístupnenie informácií. 

Súčasné znenie zákona umožňuje vznik takých situácií, kedy povinná osoba zle pochopí žiadosť o informácie a sprístupní aj veľké množstvo informácií, ktoré žiadateľ nepožadoval, pričom mu vyúčtuje náklady na kópie a poštovné. Vďaka tomu môže suma za sprístupnenie informácií narásť do takej výšky, ktorú žiadateľ nebude pripravený uhradiť. 

Je potrebné zohľadňovať, že o informácie môže žiadať aj človek, ktorý nedisponuje peniazmi v dôsledku zložitej životnej situácie a vyúčtovaná suma mu môže spôsobiť značné problémy. 

Doterajšie znenie zákona vyžaduje, aby žiadateľ o vyčíslenie sumy sám požiadal. Nehovorí však o tom, do akého časového termínu má byť táto informácia poskytnutá. To môže spôsobovať situácie, kedy sú občanovi poskytnuté informácie o výške nákladov až spolu so sprístupnením informácií, čo mu už neumožňuje svoju žiadosť zmeniť alebo zrušiť. 

V praxi sa môžu vyskytovať aj situácie, kedy občan požiada iba o nejakú všeobecnú informáciu alebo radu, pričom nebude vedieť o tom, že jeho žiadosť sa chápe ako žiadosť podľa zákona č. 211/2000. Následne môže prísť k vyúčtovaniu nákladov za sprístupnenie informácie, pričom on ako žiadateľ žiadne poplatky platiť nechce a radšej by sa informácie vzdal, než by musel platiť. Nedostala sa mu však informácia o tom, že bude musieť niečo zaplatiť. 

Navrhovaná novela zákona umožňuje žiadateľovi sprístupniť informácie aj iným spôsobom, než aký sám požadoval, vďaka čomu môže opäť prísť k takému nárastu nákladov, ktoré žiadateľ nebude ochotný uhradiť. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
RUZ 	novelizačný bod 1 
1. Táto pripomienka je zásadná. Navrhujeme 
nahradiť novelizačný bod 1 novým znením: 

„1. § 2 ods. 3 znie: 
"(3) Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby, nad ktorými má jedna alebo viac povinných osôb podľa odseku 1 a 2 priamu alebo nepriamu kontrolu.2a)“ 

"Poznámka pod čiarou k odkazu 2a znie: 
2a) § 9 ods. 4 zákona č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov; čl. 3 ods. 2 Nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 - 22).". 

Odôvodnenie k alternatíve 2: 
Navrhujeme spresniť okruh povinných osôb, rozšírením ho o osoby, v ktorých nadobudli povinné osoby majetkovú účasť neskôr po ich zriadení (v prípadoch, kedy predmetná osoba nebola pôvodne zriadená povinnou osobou) a odstránením kritéria „zriadenia povinnou osobou“, a to z dôvodu, že ak povinná osoba stratila vplyv v ňou zriadenej osobe, nemožno takúto zriadenú osobu považovať za povinnú osobu v zmysle zákona. 
Navrhované zmeny sledujú aj odstránenie pochybností o súlade tejto právnej úpravy s Ústavou Slovenskej republiky a právom Európskej únie, pretože v právnom a demokratickom štáte možno jednotlivcovi ukladať povinnosti len "vo verejnom záujme na riadne fungovanie verejnej moci alebo na vytvorenie podmienok, v ktorých tretia osoba, subjekt práva, bude môcť svoje právo riadne uplatniť" (DRGONEC, J.: Ústava Slovenskej republiky – Komentár, s. 159). Ústavný súd v tomto kontexte judikoval v náleze sp. zn. I. ÚS 236/06, že utajovanie informácií je v zásade právom právnickej osoby. Podľa ústavného súdu "subjekty [súkromného práva, ktoré nemajú k dispozícii verejné financie, resp. štátny, či obecný majetok], pokiaľ nerozhodujú v oblasti verejnej správy, nemajú všeobecnú informačnú povinnosť. Práve naopak, majú právo skutočnosti týkajúce sa ich činnosti utajovať". Niet pochýb, že schválenie návrhu v súčasnom znení by zasahovalo do práva súkromných osôb na utajenie informácií. Rovnako dnešná úprava zasahuje aj do zákazu diskriminácie (čl. 12 ods. 2 ústavy), ktorá sa v európskej aj slovenskej judikatúre vykladá ako zákaz rozdielneho zaobchádzania s osobami v analogickom postavení, ktoré nemá objektívne a rozumné zdôvodnenie. Podľa Európskeho súdu pre ľudské práva "rozdielne zaobchádzanie s osobami v analogickom alebo relevantne podobnom postavení je diskriminačné, ak nemá objektívne a rozumné odôvodnenie, ktorým je ak nesleduje legitímny cieľ" (Case of Evans vs. The United Kingdom). Taktiež, ak právna úprava nebude reagovať na túto pripomienku bude dochádzať k zásahom do slobody podnikania, pretože obchodné spoločnosti, ktoré boli historicky založené štátom a štát v nich vlastní minoritný (a niekedy aj zanedbateľný) podiel, strácajú právo na ochranu obchodného tajomstva, nakoľko musia zverejňovať všetky svoje zmluvy vrátane dôverných informácií obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy. Ústavný súd v tejto súvislosti judikoval, že "obchodné tajomstvo patrí medzi predpoklady podnikania ako ekonomickej činnosti spojenej aj s trhovým hospodárstvom" (PL. ÚS 17/96). Pozbavením súkromných podnikateľov ich práva na obchodné tajomstvo dochádza k zásahu do ich ústavného práva na podnikanie. V súvislosti s legislatívnym zásahom do slobody podnikania ústavný súd taktiež judikoval, že "aj v prípade ak by tento zásah bol vykonaný v dôležitom verejnom záujme, bolo by ho možné rovnako ako v prípade zásahu do vlastníckeho práva podľa názoru ústavného súdu ospravedlniť len v prípade poskytnutia primeranej náhrady (kompenzácie)" (PL. ÚS 3/09). Z uvedeného vyplýva, že dokonca aj v prípade existencie verejného záujmu si legislatívny zásah do slobody podnikania vyžaduje kompenzáciu. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
RUZ 	nový novelizačný bod 3 
2. Táto pripomienka je zásadná. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že subjekty na trhu nevidia problém v samotnom zverejňovaní zmlúv a vítajú dôraz na transparentnosť a efektívne vynakladanie verejných prostriedkov. Transparentnosť však nemôže ísť na úkor právnej istoty. V mnohých prípadoch účastníci súkromnoprávnych zmlúv nemajú možnosť overiť si, či ich zmluvná protistrana je alebo nie je povinnou osobou. Nezverejnenie zmluvy však má závažné dôsledky pre obe zmluvné strany, nakoľko nezverejnená zmluva nenadobudne účinnosť a po troch mesiacoch platí fikcia, že nikdy nebola uzatvorená. 
V prípade zmluvy medzi dvoma osobami osoba B často nemá možnosť zistiť, či jej zmluvný partner, je alebo nie je povinnou osobou a či teda zmluva medzi nimi je povinne zverejňovanou zmluvou. Osoba B je však napriek tomu bez svojej viny vystavená právnej neistote, keďže nevie, či zmluva vôbec existuje. Ak na základe zmluvy došlo k prevodu vlastníckeho práva, prenáša sa táto neistota aj na osobu C, ktorá môže mať záujem na nadobudnutí danej veci od osoby B. Osoba C nemá vôbec žiadnu možnosť overiť si, či osoba A bola povinnou osobou. Napriek tomu od toho závisí, či osoba C konajúca v dobrej viere nadobudne vlastníctvo k danej veci. 
Z tohto dôvodu považujeme v záujme ústavného princípu právnej istoty za kľúčové, aby zákon o slobode informácií umožňoval tretím osobám v dobrej viere zistiť, či ich zmluvný partner je alebo nie je povinnou osobou. Za týmto účelom navrhujeme nasledovné 3 alternatívne riešenia, pričom v každej alternatíve uvádzame aj súvisiace zmeny v iných novelizačných bodoch, resp. ustanoveniach zákona (pre prehľadnosť ich uvádzame na jednom mieste a nie v poradí paragrafov v texte).. 

2.1 V prvej alternatíve navrhujeme za novelizačný bod 2 vložiť nový novelizačný bod 3 ktorý znie 
„3. Za § 2 sa vkladá § 2a, ktorý vrátane nadpisu znie: 
„§ 2a 
Register povinných osôb 
(1) Register povinných osôb je verejný zoznam povinných osôb, do ktorého sa zapisujú 
a) názov alebo obchodné meno povinnej osoby, 
b) identifikačné číslo organizácie, ak je pridelené, 
c) dátum vzniku povinnej osoby a 
d) typ povinnej osoby, v delení podľa § 2. 
(2) Register povinných osôb je informačným systémom verejnej správy,7d) ktorého správcom je Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“). 
(3) Ministerstvo zapíše do Registra povinných osôb povinnú osobu na základe jej žiadosti, a to do 3 dní odo dňa doručenia úplnej žiadosti. Ministerstvo môže zapísať do Registra povinných osôb povinnú osobu aj z vlastného podnetu, ak sa dozvie o jej zriadení alebo založení a márne uplynie lehota podľa odseku 4. 
(4) Povinná osoba je povinná podať ministerstvu žiadosť podľa odseku 3 do 5 pracovných dní odo dňa jej vzniku. Žiadosť podľa odseku 3 obsahuje údaje podľa odseku 1, dátum a podpis osoby, oprávnenej konať za povinnú osobu. 
(5) Ministerstvo v prípade, ak povinná osoba nesplní povinnosť zápisu podľa predchádzajúcej vety, uloží danej osobe pokutu do výšky 500,- eur, a to aj opakovane. 
(6) Na účely povinne zverejňovaných zmlúv podľa § 5a sa za povinnú osobu považuje len osoba, zapísaná v Registri povinných osôb. 
(7) Žiadosť podľa odseku 3 možno podať aj v elektronickej podobe, ak je podpísaná zaručeným elektronickým podpisom. 
(8) Na konanie vo veciach zápisu do Registra povinných osôb sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní28), okrem konania o uložení pokuty podľa odseku 5.“. 

Následne navrhujeme v doplniť nový novelizačný bod 9, ktorý znie: 
„8. V § 5a sa ods. 3 písm. g) sa bodka na konci nahrádza čiarkou a dopĺňa sa písmeno h), ktoré znie: 
„h) zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba, ktorá nie je zapísaná v Registri povinných osôb.“.“ 

Vzhľadom na to, že s navrhovanou úpravou Registra povinných osôb súvisí aj potreba prechodných ustanovení vo vzťahu k už existujúcim povinným osobám, navrhujeme súčasne v novelizačnom bode 35 doplniť nový odsek 2, ktorý znie: 

”(2) Osoby, ktoré sú povinnými osobami podľa zákona, účinného 31. decembra 2011, sú povinné podať žiadosť o zápis do Registra povinných osôb podľa § 2a do 7. januára 2012; ustanovenia § 2a sa na tieto osoby vzťahuje rovnako.“. 

Odôvodnenie: 
Hlavným dôvodom na vytvorenie registra povinných osôb je právna istota účastníkov povinne zverejňovaných zmlúv, ktorí nie sú povinnými osobami, tak, aby nemuseli skúmať, či daná osoba je alebo nie je povinnou osobou, prípadne či je zmluva, ktorú s ňou uzatvárajú povinne zverejňovanou zmluvou. 

Hmotnoprávne následky nezverejnenia povinne zverejňovanej zmluvy vystavujú tretie osoby do extrémne vysokého ekonomického rizika. Vo veľkom množstve prípadov nie je možné spravodlivo požadovať od tretej osoby, aby zisťovala, či jej obchodný partner je povinnou osobou. Ide napr. právnické osoby zriadené alebo založené povinnými osobami, kde toto posúdenie nie je zo strany povinnej osoby ani možné, keďže rozhodujúce skutočnosti pre toto posúdenie sú jej neznáme. Ak teda budú ponechané zákonom stanovené hmotnoprávne následky nezverejnenia povinne zverejňovanej zmluvy, je nevyhnutné, aby sa zriadil register povinných osôb, pričom tretie osoby by sa mohli spoľahnúť na overiteľné zápisy v tomto registri. 

2.2 V druhej alternatíve navrhujeme za novelizačný bod 2 vložiť nový novelizačný bod 3, ktorý znie: 

“3. § 2 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Povinná osoba, ktorá sa zapisuje do obchodného registra alebo do iného príslušného registra je povinná zabezpečiť, aby údaj o tom, či je alebo nie je povinnou osobou, bol zapísaný v obchodnom registri alebo v inom príslušnom registri a to vždy spolu s prvým zápisom do obchodného registra alebo iného príslušného registra alebo do 30 dní odo dňa, kedy sa daná osoba stane povinnou osobou alebo kedy prestane byť povinnou osobou.".“ 

Následne navrhujeme v doplniť nový novelizačný bod 9, ktorý znie: 
„9. V § 5a sa ods. 3 písm. g) sa bodka na konci nahrádza čiarkou a dopĺňa sa písmeno h), ktoré znie: 
„h) zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba zapísaná do obchodného registra alebo iného príslušného registra, ak údaj o tom, že ide o povinnú osobu, nie je zapísaný v príslušnom registri." 

Vzhľadom na to, že s navrhovanou úpravou súvisí aj potreba prechodných ustanovení vo vzťahu k už existujúcim povinným osobám, navrhujeme súčasne v novelizačnom bode 35 doplniť nový odsek 2, ktorý znie: 
"(2) Každá osoba, zapísaná 1. januára 2012 v obchodnom registri alebo inom príslušnom registri je povinná podať návrh na zápis podľa § 2 ods. 5 do 7. januára 2012." 

Odôvodnenie 
Alternatívou k verejnému registru povinných osôb je uložiť všetkým právnickým osobám povinnosť zapísať do príslušného registra svoj status povinnej osoby. Samotná právnická osoba má najlepšie informácie o statuse svojich zakladateľov a o majetkovej účasti jednotlivých akcionárov alebo spoločníkov. Z tohto dôvodu je efektívne, aby svoj status posudzovala každá osoba samostatne a jednorázovo. Takýto postup je oveľa efektívnejší, ako keď status určitej osoby posudzujú tretie strany (ktoré majú menej informácií) a keď sú náklady na takéto posúdenie vynakladané pri každej jednej transakcii s danou osobou. 

2.3 V tretej alternatíve navrhujeme za novelizačný bod 2 vložiť nový novelizačný bod 3, ktorý znie: 

“3. § 2 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
"(5) Povinná osoba podľa odseku 3 je povinná zverejniť v Obchodnom vestníku oznámenie, že je povinnou osobou a to vždy do 30 dní odo dňa vzniku alebo odo dňa, kedy sa daná osoba stane povinnou osobou. Ak osoba prestane byť povinnou osobou podľa odseku 3, je povinná zverejniť oznam o tom do 30 dní v Obchodnom vestníku. Osoba zodpovedá za škodu, ktorú spôsobí nezverejnením oznamu podľa tohto odseku." 

Vzhľadom na to, že s navrhovanou úpravou súvisí aj potreba prechodných ustanovení vo vzťahu k už existujúcim povinným osobám, navrhujeme súčasne v novelizačnom bode 35 doplniť nový odsek 2, ktorý znie: 
"(2) Každá osoba, ktorá je 1. januára 2012 povinnou osobou podľa § 2 ods. 3, je povinná zverejniť oznam podľa § 2 ods. 5 do 7. januára 2012." 

Odôvodnenie 
Je výrazne efektívnejšie a menej nákladné, ak naplnenie definičných znakov povinnej osoby posudzuje práve táto osoba, než keď ich musia posudzovať jej zmluvní partneri pri každej jednotlivej transakcii. Zároveň musia tieto osoby za posúdenie svojho statusu zodpovedať, v opačnom prípade by sa skutočné bremeno opäť prenášalo na tretie osoby, ktoré majú menej informácií a každá tretia osoba by musela status posudzovať pri každej jednej zmluve. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
RUZ 	novelizačného bodu 7 
3. Táto pripomienka je zásadná. Navrhujeme nahradiť znenie novelizačného bodu 7 nasledujúcim znením: 

“7. § 5a ods. 1 znie: 
„(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzatvára povinná osoba a ktorá 
a) obsahuje informáciu, ktorá sa získala za verejné prostriedky,7a) alebo 
b) sa týka používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb zriadených zákonom, alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie a na základe ktorej povinná osoba nakladá s takýmto majetkom v celkovej výške viac ako 1000,- eur alebo v ekvivalentnej výške v cudzej mene.“. 

Odôvodnenie: 
Kritéria stanovujúce povinne zverejňované zmluvy, sú reálne nesledovateľné, z dôvodu čoho by sa mala zverejňovať každá zmluva s povinným subjektom, ak nepatrí medzi výnimky un bloc (§ 5a ods. 3). Zároveň by sa mal stanoviť (podobne ako faktúrach) limit, ktorým by sa obmedzilo zverejňovanie takých zmlúv, pri ktorých ide o nakladanie s majetkom nízkej hodnoty. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
RUZ 	novelizačný bodu 8 
4. Táto pripomienka je zásadná. Navrhujeme zmeniť znenie novelizačného bodu 8 nasledujúcim znením: 

„8. V § 5a ods. 2 sa na konci pripájajú tieto vety: 
„Rovnako sa nezverejňujú 
a) prílohy povinne zverejňovanej zmluvy, a to technické predlohy, návody, výkresy, modely, vzory, ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou a ustanovenia všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok, ak časť obsahu povinne zverejňovanej zmluvy je určená odkazom na ne a zároveň totožné ustanovenia všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok boli zverejnené tou istou povinnou osobu spolu s inou povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá už nadobudla účinnosť alebo ak sa tieto zmluvné podmienky zverejňujú podľa osobitného predpisu alebo na jeho základe alebo bolo totožné znenie všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok zverejnené v registri alebo na webovom sídle povinnej osoby a 
b) identifikačné a kontaktné údaje zmluvných strán, prístupové heslá, čísla produktov a iné údaje, ktoré plnia čo i len čiastočne ochranné a zabezpečovacie funkcie, ktorých zverejnenie by bolo v rozpore s ich účelom alebo osobitným zákonom.“. 

Odôvodnenie: 
Dopĺňajú sa zmluvné podmienky, ktoré sú zverejnené na základe osobitných predpisov (napr. obchodné podmienky bánk v zmysle zákona o bankách, všeobecné podmienky telekomunikačných podnikov podľa zákona o elektronických komunikáciách) pri ktorých nie je dôvod na ich opakované nákladné zverejňovanie, pričom je zachovaný účel zákona. Ďalej navrhujeme nezverejňovať údaje, ktoré sú zneužiteľné (napr. bankovom styku, neverejné utajené telefónne čísla).. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
RUZ 	nový novelizačný bod 9 
5. Táto pripomienka je zásadná. Za novelizačný bod 8 navrhujeme vložiť nový novelizačný bod 9, ktorý znie: 

„9. V § 5a sa odsek 3 dopĺňa písmenami h) až m), ktoré znejú: 
„ h) zmluva o bežnom účte, zmluva o vkladovom účte, zmluva o vkladnej knižke, ako aj iné zmluvy, ktorých predmetom je prijímanie vkladov a zmluva, ktorej predmetom je poskytovanie platobných služieb,7ca) 
i) zmluva, predmetom ktorej je obchodovanie s finančnými nástrojmi, poskytovanie investičných služieb alebo ktorej predmetom sú menové obchody, 
j) zmluva o bankovom uložení veci, zmluva o prenájme bezpečnostnej schránky alebo zmluva, ktorej účelom je obdobná banková činnosť, 
k) zmluva o otvorení akreditívu a vyhlásenie o bankovej záruke, 
l) zmluva, alebo časť zmluvy, ktorá už bola zverejnená, najmä podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov a zmluva, ktorej časť je verejne prístupná, najmä všeobecné obchodné podmienky, obchodné podmienky, sadzobník poplatkov, 
m) zmluva, nadväzujúca na zverejnenú rámcovú zmluvu, pokiaľ v zverejnenej rámcovej zmluve je údaj o cene, prípadne o spôsobe určenia ceny alebo odkaz na zverejnený cenník. 
n) zmluva o pripojení7cb, pri ktorej účastník7cc nemohol individuálne ovplyvniť obsah podnikom7cd vopred pripraveného návrhu na uzavretie zmluvy.” 

„Poznámky pod čiarou k odkazu 7ca, 7cb, 7cc, 7cd znejú: 
7ca) Napríklad § 708 Obchodného zákonníka; § 716 Obchodného zákonníka; § 778 Občianskeho zákonníka; § 2 ods. 1 zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
7cb) § 43 zákona č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov 
7cc) § 5 ods. 7 zákona č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov 
7cd) § 4 ods. 8 zákona č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou sa rozširuje výpočet zmlúv ktoré sa nezverejňujú, pretože ide o zmluvy, pri ktorých sú všetky relevantné poplatky zverejňované alebo verejne prístupné (zmluvy o účtoch, zmluvy o pripojení uzatvárane na základe všeobecných ponúk) alebo o zmluvy, pri ktorých nie je možné dodržať ustanovenia tohto zákona (zmluvy, predmetoch ktorých je obchodovanie s finančnými nástrojmi). Ďalšími dôvodmi sú: (i) používajú sa štandardné zmluvné formuláre, ktoré sú bežne prístupné, tým je zabezpečená transparentnosť, (ii) relatívne nízke odplaty za súvisiace bankové služby (v porovnaní s limitmi na zverejňovanie faktúr a objednávok), (iii) transparentnosť je zabezpečená povinným zverejňovaním Obchodných podmienok, Sadzobníkov poplatkov bánk a úrokových sadzieb s odkazom na ktoré je určená rozhodujúca časť týchto zmlúv, (iv) pri zmluvách, predmetom ktorých je obchodovanie s finančnými nástrojmi alebo menové obchody ide o zmluvy, resp. obchody, pri ktorých sa dohodnuté podmienky bezprostredne odvíjajú, resp. závisia aj od okamžitej situácie na volatilných finančných trhoch a odklad účinnosti zmluvy (resp. dohodnutia obchodu) o zverejnenie zmluvy by poprel samotnú podstatu predmetných obchodov. 
 	Z 	N 	Na základe rozporového konania konaného dňa 3.8.2011.  	
RUZ 	novelizačný bod 9 
6. Táto pripomienka je zásadná. Navrhujeme zmeniť znenie novelizačného bodu 9 nasledujúcim znením: 

„9. § 5a ods. 4 znie: 
„(4) Povinne zverejňovaná zmluva sa zverejňuje v Centrálnom registri zmlúv (ďalej len "register"). Povinná osoba zašle bezodkladne Úradu vlády Slovenskej republiky zmluvu na zverejnenie. Register je verejný zoznam povinne zverejňovaných zmlúv, ktorý vedie Úrad vlády Slovenskej republiky v elektronickej podobe; register je informačný systém verejnej správy.7d)“. 

V nadväznosti na túto zmenu navrhujeme nahradiť novelizačný bod 10 týmto znením: 
„10. V § 5a sa vypúšťa odsek 5. 

Doterajšie odseky 6 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 7.“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom k tomu, že nie je vždy jednoduché zo strany účastníka zmluvy overiť si, či konkrétna internetová stránka, na ktorej je zverejnená zmluva, je webovým sídlom povinnej osoby, je potrebné, aby povinne zverejňované zmluvy boli zverejňované takým spôsobom, aby v budúcnosti nebolo možné napádať platnosť zmluvy z dôvodu jej zverejnenia na inej stránke ako je webové sídlo povinnej osoby a spochybňovať týmto právnu istotu účastníkov zmluvy, pokiaľ štát požaduje takúto mieru transparentnosti, mal by vytvoriť jednoznačné podmienky pre zverejňovanie všetkých povinne zverejňovaných zmlúv v centrálnom registri zmlúv, tak aby nedochádzalo k neprimeraným zásahom do právnej istoty účastníkov. Okrem toho poukazujeme na nasledovné: (i) nejednoznačná legislatívna definícia webového sídla, (ii) problematické preukazovanie zverejnenia, (iii) možnosť odstrániť zmluvu z webového sídla hneď po zverejnení, ktoré v praxi spôsobujú významné problémy všetkým zúčastneným stranám a sú tak v rozpore s účelom zákona. 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania dňa 3.8.2011.  	
RUZ 	novelizačný bod 16 
7. Táto pripomienka je zásadná. Za novelizačný bod 16 navrhujeme vložiť nový novelizačný bod 17, ktorý znie: 
„17. V § 5b odsek 3 znie: 
„(3) Ustanovenie odsekov 1 a 2 sa nevzťahujú na povinnú osobu podľa § 5a ods. 3 písm. e) a ani na také objednávky alebo faktúry, ktoré neobsahujú informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu, majetkom vyššieho územného celku, majetkom obce alebo s finančnými prostriedkami Európskej únie.“ 

Odôvodnenie: 
Rovnako ako pri povinne zverejňovaných zmluvách, aj v prípade objednávok a faktúr by mali mať povinné osoby povinnosť zverejňovať iba také objednávky a faktúry, ktoré sa týkajú nakladania s verejným majetkom, v žiadnom prípade nie nakladania so súkromným majetkom. 
 	Z 	A 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, ktoré sa konalo dňa 3.8.2011 o 13.30 hod. na úrovni ministrov.  	
RUZ 	novelizačný bod 22 
8. Táto pripomienka je zásadná. Navrhujeme zmeniť znenie novelizačného bodu 22 nasledujúcim znením: 

„22. § 8 vrátane nadpisu znie: 
„§ 8 
Ochrana utajovaných skutočností, telekomunikačného, bankového a daňového tajomstva 

Ak požadovaná informácia tvorí utajovanú skutočnosť podľa osobitného zákona12) alebo je predmetom telekomunikačného tajomstva alebo bankového tajomstva alebo daňového tajomstva podľa osobitného zákona,12) ku ktorým žiadateľ nemá oprávnený prístup, povinná osoba ju nesprístupní s uvedením odkazu na osobitný zákon.12) Porušením alebo ohrozením bankového tajomstva nie je zverejnenie povinne zverejňovanej zmluvy podľa § 5a ods. 1, pričom sa však nezverejňujú a nesprístupňujú tie ustanovenia zmlúv, ktoré sú vylúčené so zverejnenia a sprístupnenia v zmysle § 5a ods. 2.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 12 znie: 
„12) Napríklad zákon č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov, § 91 až 93a zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 40 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov, § 122 Trestného zákona, § 23 zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, § 55 a nasl. zákona č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa do § 8 explicitne doplniť, že obmedzenie prístupu k informáciám sa týka aj telekomunikačného tajomstva podľa zákona o elektronických komunikáciách. Vzhľadom na nejednoznačnú úpravu vzťahu porušenia, resp. ohrozenie bankového tajomstva a zverejnenia (bankových) zmlúv máme za to, že je potrebné presne v zákone definovať, ako sa má postupovať v súvislosti s bankovými zmluvami a ich zverejňovaním, resp. sprístupňovaním jednotlivých ustanovení. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
RUZ 	novelizačný bod 14 
9. V novelizačnom bode 14 sa slová „meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno, adresa pobytu alebo sídlo, identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa. “ nahrádzajú slovami „obchodné meno alebo názov, sídlo alebo miesto podnikania, identifikačné číslo organizácie, ak je pridelené.“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že meno a priezvisko je pri živnostníkoch vždy súčasťou ich obchodného mena, nie je potrebné, aby formulácia novelizačného bodu 14 priamo uvádzala slová „meno, priezvisko”, taktiež adresa pobytu nie je pri živnostníkoch relevantný údaj a je potrebné ho nahradiť slovami „miesto podnikania“ podľa formulácie zo živnostenského zákona. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	novelizačný bod 15 
10. V novelizačnom bode 15 sa v § 5b ods. 1 vypúšťa slovo „tieto“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	novelizačný bod 15 
11. V novelizačnom bode 15 sa v § 5b ods. 1 písm. a) vypúšťa interpunkčné znamienko „:“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	novelizačný bod 15  
12. V novelizačnom bode 15 sa v § 5b ods. 2 slovo „objednávke“ nahrádza slovom „objednávky“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	novelizačný bod 34 
13. V novelizačnom bode 34 v odsekoch 3 a 4 odporúčame ustanovenia prvej a poslednej vety, ktoré sa týkajú prvostupňového konania, presunúť do § 18, kde z hľadiska systematiky patria. 
Zároveň vo vzťahu k odseku 3 odporúčame explicitne ustanoviť, kto koná v mene obecného úradu, keďže obecný úrad nemusí podľa zákona mať vždy zriadenú funkciu prednostu. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
RUZ 	novelizačný bod 36  
14. V novelizačnom bode 36 sa označenie „§ 2a“ nahrádza označením „§ 24“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno technickú zmenu. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
RUZ 	všeobecná pripomienka 
RÚZ dlhodobo upozorňuje na niektoré negatívne sprievodné javy súvisiace s povinným zverejňovaním zmlúv na základe ustanovení zákona o slobodnom prístupe k informáciám. RÚZ chápe a podporuje snahy vlády o dosiahnutie väčšej transparentnosti a posilnenie verejnej kontroly nad vynakladaním verejných zdrojov, pričom efektívnejším vynakladaním týchto prostriedkov je možné dosiahnuť značné úspory. RÚZ však spochybňuje ústavnosť a zákonnosť metód, akým sa má tento cieľ dosiahnuť. V priebehu obdobia účinnosti ustanovení zákona o slobodnom prístupe k informáciám sa ukázalo niekoľko praktických problémov súvisiacich so zverejňovaním zmlúv, o ktorých je RÚZ pripravená s vládnymi predstaviteľmi diskutovať. Za zvlášť problematické považujeme najmä ohrozenie obchodného, bankového tajomstva, ale i telekomunikačného tajomstva a potenciálne ohrozenie práv duševného vlastníctva podnikateľských subjektov. 	O 	A 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, ktoré sa konalo dňa 3.8.2011 o 13.30 hod. na úrovni ministrov.  	
ZSPS 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej  
PRIPOMIENKY ZSPS 
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov 

(ďalej len „návrh zákona“) 

1. Bod 1 návrhu zákona 

Návrh zákona – podľa dôvodovej správy – „Vo výpočte povinných osôb nanovo koncipuje pojem povinnej osoby podľa ustanovenia § 2 ods. 3 zákona.“ Uvedenú aktivitu zákonodarcu je možné akceptovať a prijať pozitívne. 
Avšak: 
a) absencia bližšej informácie (napr. spôsobom poznámky k odkazu pod čiarou), ktorá by príkladom spresnila, kto je považovaný za povinnú osobu v zmysle § 2 ods. 1 , časť ustanovenia vyjadrená slovami „ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti“, 
b) nesystémové začlenenie povinností povinných osôb „spresňovaných“ odkazom na § 2 ods. 1, 2 alebo 3 zákona do „rozličných“ ustanovení zákona (napr. povinnosti povinnej osoby podľa § 2 ods. 3 zákona uvedené v § 3 ods. 2 zákona, povinnosti povinnej osoby podľa § 2 ods. 2 a 3 zákona uvedené v § 5 ods. 1 zákona, povinnosti všetkých povinných osôb podľa § 2 ods. 1, 2 a 3 zákona uvedené v § 5a ods. 1 zákona), 
c) nerovnaký rozsah povinností v zmysle vyššie citovaných ustanovení § 3 ods. 2, § 5 ods. 1 a § 5a ods. 1 zákona, 
robia zákon zmätočným, nevyváženým a ťažko kontrolovateľným zo strany účastníka, t. j. osoby odlišnej od povinnej osoby, najmä čo sa týka rozsahu oprávnení (z pohľadu zákona povinností) pri práve sprístupňovať informácie, ktoré sa týkajú napr. aj tohto účastníka. 

Potrebné je povinnosti jednotlivých povinných osôb v zmysle § 2 ods. 1, 2 a 3 zákona sústrediť v ucelenom ustanovení, nie nesystémovým rozptýlením vo viacerých častiach zákona. 

V prípade, ak je naozaj záujmom zákonodarcu zotrvať na rozdielnych povinnostiach jednotlivých „typov“ povinných osôb (napr. len povinná osoba v zmysle ods. 1 a 2 zákona má povinnosť zverejňovať miesto, čas a spôsob, akým možno získať informácie - § 5 ods. 1 písm. b) zákona, len povinná osoba podľa § 2 ods. 3 má povinnosť sprístupniť iba informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu ... - § 3 ods. 2 zákona) vhodným sa javí skôr spôsob negatívneho vymedzenia, t. j. z vymenovaných povinnosti všetkých povinných osôb uviesť, ktorá konkrétna povinnosť sa netýka tej – ktorej povinnej osoby v zmysle § 2 ods. 1 zákona. 

2. Bod 8 návrhu zákona 

K § 5a ods. 1 návrhu zákona: 

2.1 Doplnenou časťou vety sa striktne spresňuje, že zmluva obsahovať informáciu, ktorá sa – okrem iného – týka nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb, ktoré sú povinnými osobami podľa § 2 ods. 2 a 3. 
Znamená to, že zmluvy, ktoré budú obsahovať informáciu o nakladaní s majetkom „právnických osôb a fyzických osôb, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy“ sa nemusia zverejňovať ? Ak áno, potrebné je zo spoločne použitého pojmu „povinná osoba“ v prvej vete ods. 1 vylúčiť predtým uvedené „právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy“. 
2.2 Návrh zákona (tak ako aj pôvodný zákon) používa pojem „zmluva“. Treba doplniť, či sa „zmluvou“ na účel tohto zákona rozumie aj dodatok k zmluve. Doplnenie takéto spresnenia má význam k explicitnému vyjadreniu, že aj dodatky ako samostatné právne úkony (nie však zmluvy, iba ich následné súčasti) nadobúdajú účinnosť až po ich uverejnení v registri alebo na webovom sídle povinnej osoby (prípadne v Obchodnom vestníku) a že sa na ne vzťahuje režim zákona. 

K § 5a ods. 2 návrhu zákona – zásadná pripomienka 

2.3 Potrebné je do výpočtu príloh doplniť aj „ocenenia, ocenený súpis položiek, v prípade dodávok stavebných prác i kalkulácie jednotkových cien“, nakoľko ide o také prílohy zmlúv, ktoré obsahujú informácie majúce pre podnikateľa hodnotu obchodného tajomstva. 
2.4 Slovo „výkresy“ je potrebné nahradiť slovným spojením „projektová dokumentácia stavby a jej prílohy“. 
2.5 Za slovami „ťažko prekonateľnou prekážkou“ je potrebné doplniť slová „alebo ktorých zverejnenie by negatívne ovplyvnilo pravidlá obstarávania a hospodársku súťaž v zmysle osobitného predpisu“, pričom ako osobitný predpis bude v poznámke k odkazu pod čiarou uvedený „zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

3. K bodu 10 návrhu zákona 

3.1 Ustanovenie, na základe ktorého sa zmluva, na platnosť ktorej sa vyžaduje súhlas príslušného orgánu, zverejňuje až po doručení tohto súhlasu je nekontrolovateľné, nakoľko účastník zmluvy sa nedozvie, kedy bol povinnej osobe doručený súhlas príslušného orgánu a kedy (v prípade pasivity povinnej osoby) začína účastníkovi plynúť štvordňová lehota na podanie návrhu na zverejnenie zmluvy v Obchodnom vestníku. 
3.2 K slovám „na webovom sídle povinnej osoby“ je potrebné doplniť aj presný názov sekcie v štruktúre web-stránky, aby požadované informácie boli ľahšie a rýchlejšie identifikovateľné (jednotný názov pre všetky povinné osoby). Vylúči sa tým neprehľadnosť a ukladanie informácií na „x-tej podstránke“. 

4. K bodu 13 návrhu zákona 

Navrhujeme v § 5a ods. 5 písmeno c) spresniť výkladovým spôsobom, použitím údaj z osobitnej časti predkladacej správy. 

5. K bodu 14 návrhu zákona 

Z textu doplneného ustanovenia nie je zrejmé, „čo neplatí“. Zabezpečenie súladu zverejnenej zmluvy so skutočným stavom alebo nesprístupnenie osobných údajov účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby alebo obidve skutočnosti spolu. 

6. K bodu 15 návrhu zákona 

K § 5b ods. 2 návrhu zákona 

6.1 Upozorňujeme na chybu v písaní – namiesto „objednávke“ správne má byť „objednávky“. 
6.2 V poslednej vete je potrebné vypustiť slová „najneskôr však do 30 dní odo dňa jej zaplatenia“, nakoľko ide o skutočnosť, ktorá nikdy nemusí nastať a teda povinnosť zverejnenia faktúry je tak negovaná. 
6.3 K slovám „na webovom sídle povinnej osoby“ je potrebné doplniť aj presný názov sekcie v štruktúre web-stránky, aby požadované informácie boli ľahšie a rýchlejšie identifikovateľné (jednotný názov pre všetky povinné osoby). Vylúči sa tým neprehľadnosť a ukladanie informácií na „x- tej podstránke“. 

7. K bodu 20 návrhu zákona 

Potrebné je vypustiť druhú vetu. Jej ponechaním sa vytvára široký priestor pre svojvôľu povinnej osoby, bez ohraničenia jej kompetencií zákonom. 

8. K bodu 24 návrhu zákona – zásadná pripomienka 

Potrebné je ponechať pôvodný text ustanovenia. V prípade zmeny predmetného ustanovenia sa neguje jedna zo základných charakteristík obchodného tajomstva založeného na subjektívnom práve podnikateľa, a to (samozrejme pri zachovaní základných objektívnych prvkov obchodného tajomstva v zmysle Obchodného zákonníka) určiť, ktoré z informácií ako výsledku činnosti podnikateľa mieni tento podnikateľa ochraňovať a bežne nesprístupňovať. Uvedené subjektívne právo podnikateľa nie je možné obmedziť iným zákonom. V prípade aplikácie predmetného ustanovenia (t. j. ak by sa doplnil jeho text v zmysle návrhu) kto bude oprávnený určiť, či ide o obchodné tajomstvo alebo nie ? Na základe akého všeobecne záväzného právneho predpisu bude práve povinná osoba oprávnená rozhodovať o tom, či podnikateľom označené informácie sú alebo nie sú obchodným tajomstvom ? Potrebné je zdôrazniť, že neoprávneným zverejnením informácií, ktoré majú pre podnikateľa hodnotu obchodného tajomstva sa nenapraviteľným spôsobom zasiahne do práv podnikateľa. 

V tejto súvislosti žiadame aj vypustiť ustanovenie odseku 3 v § 10 zákona, nakoľko sa ním absolútnym spôsobom negujú všetky ustanovenia zákona, na základe ktorého je „naznačený“ (nie vyriešený) problém ochrany obchodného tajomstva. 

9. K bodu 34 návrhu zákona 

Potrebné je doplniť opravné prostriedky aj pre prípad, že sa účastník domnieva, že boli porušené jeho práva konaním povinnej osoby. Potrebné je primerane upraviť aj možnosť odvolania účastníka v prípade, ak povinná osoba riadne nesplnila svoje povinnosti v zmysle tohto zákona alebo zákon obišla, pričom jej konanie bolo na ujmu účastníka. 

10. K bodu 35 návrhu zákona 

Potrebné je prechodné ustanovenia doplniť aj vo vzťahu k dodatkom, ktoré budú uzavierané k zmluvám uzavretým pred 1. januárom 2012 – režimom ktorého zákona sa budú riadiť ? Režimom zákona, ktorý platiť v čase uzavretia zmluvy, ktorej sa stane neoddeliteľnou súčasťou ? Alebo režimom zákona účinného v čase uzavretia dodatku ? Predmetné ustanovenie má význam najmä s ohľadom na odlišné lehoty dané pre povinné zverejňovanie zmlúv (predtým 7 dní, teraz navrhované 4 dni). 

11. K bodu 36 návrhu zákona 

Upozorňujeme na chybu v písaní – v prvej vete namiesto „§2a“ správne má byť „§ 24“. 

Záver: Pripomienky k bodom č. 2 a č. 24 návrhu zákona považuje ZSPS za zásadné žiada predkladateľ o ich prerokovanie. 

V Bratislave, 13. júna 2011 
 	Z 	ČA 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ZMOS 	1. K čl. I bod 3. (§ 4 ods. 6)  
uvádzajúcu vetu navrhujeme zmeniť nasledovne: 
„3. V § 4 sa vkladá nový odsek 3, ktorý znie:“ 
a za vkladaný text navrhujeme doplniť nasledovnú legislatívno technickú informáciu: 
doterajšie odseky 3 až 5 sa označujú ako odseky 4 až 6 
a vkladá sa nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Informáciou nie je právne stanovisko, výklad právnej normy, vyjadrenie, subjektívne názory, rozbory, analýzy, otázky týkajúce sa budúcich rozhodnutí, hodnotiace správy, výťažky z dokumentov, ktorých poskytnutie žiadateľovi vzhľadom na obsah alebo spôsob spracovania presahuje rámec jednoduchej operácie.“ 

Odôvodnenie: 
zmena zodpovedá systematike budovania legislatívnej normy a logickej následnosti. Legálna definícia informácie, ako všeobecnejšia definícia, musí predchádzať definícii zverejňovanej informácie. Navrhovaný nový ods. 4 vychádza z aplikačnej praxe. Prostredníctvom zákona o slobodnom prístupe k informáciám sa často požadujú údaje, ktorých spracovanie podľa zadania žiadateľa si vyžaduje odborné a duševné kapacity. Neraz ide o výklady k zákonom, podklady do diplomových, záverečných a iných študentských prác a pod. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	2. K čl. I bod 5. (§ 5 ods. 8) 
žiadame vypustiť navrhovaný novelizačný bod. 

Odôvodnenie: 
1. Obecná rada a komisie sú fakultatívnymi orgánmi obecného zastupiteľstva. Obecná rada je iniciatívnym, výkonným a kontrolným orgánom obecného zastupiteľstva. Plní úlohy podľa rozhodnutia obecného zastupiteľstva. Zároveň plní funkciu poradného orgánu starostu. Komisie sú stále alebo dočasné poradné, iniciatívne a kontrolné orgány. Z uvedeného je zrejmé, že tak obecná rada, ako aj komisie majú širšie úlohy, než je prerokúvanie návrhov noriem. Obdobnou logikou by bolo opodstatnené požadovať zverejňovanie termínov zasadnutí, návrhov programu rokovania a zápisnice z rokovania poslaneckého grémia NR SR, poradných orgánov vládnych činiteľov, „porád vedenia ministerstiev“, či iných dočasných alebo stálych fakultatívnych, no bežne sa vyskytujúcich poradných, kontrolných alebo iniciatívnych orgánov v ústrednej štátnej správe. 
2. Stanoviská komisií sú explicitne alebo implicitne obsiahnuté v návrhoch noriem predkladaných na rokovanie obecného zastupiteľstva. Nepovažujeme za primerané požadovať od obcí zverejňovanie zápisníc z rokovaní obecnej rady alebo komisií ak uvážime, že výbory národnej rady nezverejňujú zápisnice a tiež záznam vyhotovovaný z rokovania vlády SR má len minimálnu výpovednú hodnotu. Taktiež nie je zverejňovaná účasť ministrov na rokovaní vlády SR ako ani konkrétna účasť na rokovaní výborov. Na rokovaní obecnej rady alebo komisií sa kumulujú v čase i priestore činnosti poslaneckého grémia, zboru poradcov ministra či predsedu vlády a iných iniciatívnych, poradných či kontrolných orgánov, ktoré doposiaľ nezverejňovali ani program, ani účasť a ani záznamy z rokovaní. 
3. Návrhy na uznesenia obecného zastupiteľstva sú nezriedka, obdobne ako je tomu v NR SR, predkladané ústne. 
4. Údaje o účasti poslancov na rokovaní obecného zastupiteľstva sú aj v súčasnosti súčasťou zápisníc z rokovania – minimálne v podobe konštatovania o uznášania schopnosti. Zverejňovanie časti na rokovaní poradných orgánov, rovnako ako informácia o hlasovaní, v zmysle vyššie uvedeného, nie je bežnou praxou ani v najvyšších výkonných, či normotvorných orgánov. 
V prípade schválenia znenia navrhovaného bodu budeme žiadať o preskúmanie ústavnosti predmetného ustanovenia z dôvodu porušenia ústavného princípu proporcionality. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	3. K čl. bodu 8. (§ 5a ods. 2) 
žiadame nasledovnú úpravu textu: 
1. za slová „a ustanovenia všeobecných obchodných podmienok“ sa vkladá čiarka a slová: „všeobecných poistných podmienok a osobitných poistných podmienok“ a na konci sa vkladá nová veta, ktorá znie: Nezverejňujú sa zmluvy uzatvárané medzi povinnou osobou a fyzickou osobou, ktorých uzavretie a podstatné obsahové náležitosti vyplývajú zo všeobecne záväzných právnych predpisov a zmluva podľa osobitného predpisu X) 
odkaz zákon o kolektívnom vyjednávaní na podnikové kolektívne zmluvy. 
Odôvodnenie: 
mestá a obce sú povinné zverejňovať aj iné dokumenty, na ktoré sa odkazujú zmluvy uzatvárané povinnými osobami a zároveň majú tieto zmluvy častú frekvenciu. Ide napríklad o zmluvy uzatvárané za účelom úrazového poistenia uchádzačov o zamestnanie. Vo vkladanej vete reagujeme na zmluvy, ktorých uzavretie predpokladá zákon alebo všeobecne záväzné nariadenie obce, a podstatné náležitosti určuje taktiež všeobecne záväzný právny predpis. Ide najmä o cenu za jednotku. Týmto reagujeme na uzatváranie zmlúv o nájme hrobového miesta, kde zmluvu predpokladá zákon a cena za hrobové miesto musí byť stanovená formou VZN. Často sa však stáva, že klient príde v deň, kedy má byť vykonaný aj pohreb a uložiť pozostatky v deň podpisu zmluvy tak nie je možné, keďže by tak konali na základe neúčinnej zmluvy. Rovnako aj poistné zmluvy týkajúce sa úrazového poistenia uchádzačov o zamestnanie spôsobujú v praxi problém, nakoľko ak by bola zmluva podpísaná tak, aby prvý deň v mesiaci bola účinná, musela by byť podpísaná posledný deň v mesiaci, čo však spôsobuje problém následne na Úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorý má potom problém s vyplácaním príspevku, pretože potrebuje mať na zmluve dátum podpisu v mesiaci, za ktorý príspevok vypláca. Podnikové kolektívne zmluvy sú interné zmluvy medzi zamestnancami a zamestnávateľom. Nevidíme dôvod na povinné zverejňovanie. Zverejnenie KZ si môžu zmluvné strany dohodnúť v zmluve. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
ZMOS 	3. K čl. bodu 8. (§ 5a ods. 2) 
2. Odporúčame za slovom „vzory“ vypustiť čiarku a slová „ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou“ 
Odôvodnenie: 
Takto formulovanú podmienku považujeme za všeobecne často v praxi akceptovateľnú a tým aj zbytočnú. 
 	O 	A 	 	
ZMOS 	4. K čl. I bod 11 návrhu (§ 5a ods. 6) 
žiadame aby slovo „štyroch“ nahradiť slovami „piatich pracovných“ 
Odôvodnenie: 
skrátenie lehoty na štyri kalendárne dni prinesie v praxi nemalé komplikácie nie len ak do danej lehoty pripadne bežný víkend, no i za sebou nasledujúce dni pracovného voľna. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 	
ZMOS 	5. K čl. I bod 15. ( § 5b ods. 1 a 2) 
žiadame nasledovnú zmenu §5b: 
„ (1) Povinná osoba zverejní na svojom webovom sídle po dobu najmenej dvoch rokov objednávky tovarov a služieb alebo do desiatich pracovných dní odo dňa ich vyhotovenia 
a) v celom znení, alebo 
b) o vyhotovenej objednávke tovarov, služieb a prác: 

1. číslo objednávky, ak povinná osoba vedie číselník objednávok, 
2. popis objednaného plnenia, 
3. identifikáciu zmluvy, ak objednávka súvisí so zmluvou, 
4. hodnota objednaného plnenia, 
5. dátum vyhotovenia objednávky, 

c) o faktúre na tovary, služby a práce 
1. číslo faktúry, ak povinná osoba vedie číselník faktúr, 
2. popis fakturovaného plnenia, 
3. hodnotu fakturovaného plnenia, 
4. dátum zaplatenia faktúry. 

(2) Údaje odseku 1 písm. b) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa vyhotovenia objednávky tovarov, služieb a prác; to neplatí, ak objednávka súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá nadobudla účinnosť podľa zákona.7g) Údaje podľa odseku 1 písm. c) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa doručenia faktúry na tovary, služby a práce povinnej osobe, najneskôr však do 30 dní odo dňa jej zaplatenia.“. 

Odôvodnenie: 
čiastočne vítame možnosť zverejňovania niektorých informácií aj inou formou. Zároveň upozorňujeme na skutočnosť, že dôvodom požiadavky na novelizáciu tohto ustanovenia je veľmi nešťastne pripravená novela účinná od 1.1.2011. Mestá a obce si, napriek nepriaznivej finančnej situácii, vo veľmi krátkom časovom intervale museli zabezpečiť rôzne technické a softvérové prostriedky na vykonávanie zákona v praxi. Nutné podotknúť, že vzhľadom na schválenie, platnosť a účinnosť v záujme transparentnosti museli použiť menej transparentné metódy. Navrhovateľ navrhuje po roku zmeniť metódu zverejnenia niektorých informácií. Dovoľujeme si vysloviť pochybnosť o primeranosti a opodstatnenosti zabezpečovania podmienok pre hromadné spracúvanie týchto informácií. Chápeme dôvody zvyšovania transparentnosti no sme presvedčení, že kontrolné orgány sú dostatočne vybavené pre realizáciu kontrolných úloh v praxi. Preto zverejňovanie týchto informácií chápeme ako vytváranie priestoru pre realizáciu kontroly verejnosťou. V podmienkach miestnej územnej samosprávy je to predovšetkým verejnosť zastúpená obyvateľmi. Štát v mnohých oblastiach uznal svoju neschopnosť nastaviť zákonné podmienky tak, aby zohľadňovali variabilné miestne podmienky a pomery. Podmienky a spôsob zverejňovania by preto mali byť prispôsobiteľné a mali by umožňovať zohľadniť náročnosť technických podmienok s ohľadom na kvantitu povinne zverejňovaných zmlúv, miestne pomery a podmienky. 
V prípade schválenia návrhu navrhovateľa žiadame, aby štát využil a využíval zverejnené informácie, ktoré možno spracúvať i hromadne na vyhľadanie a spracovanie podkladov pre 
• plnú refundáciu nákladov na zaobstaranie technických a softvérových podmienok na realizáciu predkladaného návrhu zákona v praxi, 
• zabezpečenie dofinancovania sociálnych služieb, 
• operatívnu úhradu faktúr za zabezpečovacie a sanačné práce pri povodniach a pod. 
Navrhovateľ podľa nášho názoru nespracoval doložku vplyvov vôbec. Zjavne nebol materiál ani prerokovaný s gestorom za oblasť financií, či infomatizácie. 
Nami predkladaný návrh umožňuje zverejňovanie informácii spôsobom podľa platného znenia aj spôsobom podľa navrhovaného znenia. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	A 	 	
ZMOS 	6. K čl. I bod 28. (§ 14 ods. 2) 
Žiadame vypustiť 
Odôvodnenie: 
Navrhovateľ neuvádza z akých praktických dôvodov vychádza. Vzhľadom k tomu, že pri uplatňovaní zákona môže dôjsť k rozhodovaniu podľa Správneho poriadku, doručovanie na adresu pre doručovanie môže zmariť účinné doručenie rozhodnutia vydávaných podľa zákona. Zasielanie zásielok do vlastných rúk na adresu, ktorú adresát nemá zapísanú v doklade totožnosti vedie k nemožnosti prevziať zásielku. Tým môže byť účastníkovi konania de-facto znemožnené právo na podanie opravného prostriedku. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	7. K čl. I bod 29 (§ 14 ods. 3)  
Žiadame nové znenie druhej a tretej vety v znení: 
„Vo výzve poučí žiadateľa o spôsobe doplnenia žiadosti a o následkoch márneho uplynutia uloženej lehoty. Ak žiadateľ v určenej lehote svoju žiadosť nedoplní v súlade s ods. 2, povinná osoba jeho žiadosť odloží.“ 
Odôvodnenie: 
Vláda sa, o.i., zaviazala zefektívňovať výkon verejnej správy. Navrhovateľom navrhnutý text zvádza k výkladu, že povinná osoba je povinná po márnom uplynutí lehoty na doplnenie oznámiť odloženie žiadosti. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	8. K čl. I bod 31 (§16 ods. 1) 
Žiadame nasledovné znenie: 
V § 16 ods. 1 sa na konci druhej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu technicky vykonateľným spôsobom, nepresahujúcim rámec jednoduchej operácie, vyžadujúcim v porovnaní s inými spôsobmi najnižšie náklady za sprístupnenie informácií.“ 

Odôvodnenie: 
Pôvodným návrhom sa má ustanoviť pre povinné osoby povinnosť sprístupniť informácie žiadateľovi takým spôsobom, ktorý vyžaduje v porovnaní s inými spôsobmi sprístupnenia najnižšie náklady na sprístupnenie informácií v prípade, že nedôjde k dohode na spôsobe sprístupnenia so žiadateľom. 
V aplikačnej praxi dochádza k prípadom keď žiadateľ žiada žiadosťou o sprístupnenie informácií väčší rozsah informácií napríklad kópie účtovných dokladov, prípadne inej dokumentácie, ktorou disponuje povinná osoba a to za obdobie niekoľkých rokov spätne, pričom navrhnutým spôsobom sprístupnenia je napríklad: elektronickou poštou, alebo prostredníctvom elektronického média napr. CD, DVD. 
Povinné osoby však v mnohých prípadoch nedisponujú požadovanými kópiami dokumentácie za niekoľko ročné obdobie v elektronickej forme, a teda aby vyhoveli žiadosti žiadateľa jedinou možnosťou vyhovenia je časovo náročné skenovanie dokumentácie výlučne pre potreby žiadateľa, pričom úhradu nákladov za sprístupnenie informácií prostredníctvom napr. elektronickej pošty nemožno od žiadateľa požadovať, nakoľko takýto úkon (prevod listinnej dokumentácie do elektronickej podoby) nie je materiálnym nákladom v zmysle vyhlášky Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 481/2000 Z. z. o podrobnostiach úhrady nákladov za sprístupnenie informácií, ktorá bola vydaná v zmysle § 21 ods. 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobode informácií v znení neskorších predpisov. Rovnako presné vyčíslenie nákladov potrebných na skenovanie množstva dokumentácie (prevodu do elektronickej formy) je značne problematické, nakoľko aj keď povinnej osobe nevzniknú priame materiálne náklady, tento spôsob sprístupnenia v prípade veľkého rozsahu požadovaných informácií si vyžaduje nepriame náklady v podobe značného času a personálneho a úsilia potrebného na takýto prevod za účelom vyhovenia spôsobu sprístupnenia, ktorý žiadateľ určil vo svojej žiadosti. Navrhovanou právnou úpravou sa v prípade, ak nevznikne dohoda medzi povinnou osobou a žiadateľom na spôsobe sprístupnenia zohľadňuje len ekonomický záujem, pričom je zrejmé, že pre žiadateľa nevzniknú žiadne materiálne náklady v prípade, ak mu informácie budú sprístupnené elektronickou poštou, resp. minimálne náklady, ak sa mu informácie sprístupnia v elektronickej forme na elektronickom médiu a teda tento spôsob sprístupnenia bude vždy vyžadovať v porovnaní s inými spôsobmi (napr. sprístupnením listinných kópií) najnižšie náklady za sprístupnenie informácií. Takýto stav je teda ekonomicky výhodný pre žiadateľa, avšak značne nevýhodný pre povinné osoby, nakoľko väčší počet žiadosti, resp. žiadosť, ktorou bude žiadateľ požadovať väčšie množstvo dokumentácie v elektronickej forme bude vyžadovať neprimerané úsilie povinnej osoby za účelom vyhovenia spôsobu sprístupnenia. Takýto stav môže spôsobiť predovšetkým aplikačné problémy menším obciam, ktorých personálne obsadenie obecných úradov je obmedzené, dôsledkom čoho bude obmedzené plnenie iných úloh obce na úseku jej pôsobnosti. 
V tejto súvislosti je nevyhnutné uviesť, že podľa čl. 5 ods. 1 Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú.v. EÚ L 345, 31.12.2003), ktorá je súčasťou slovenského právneho poriadku subjekty verejného sektora, pokiaľ je to možné a vhodné vyhotovia svoje dokumenty vo všetkých dostupných formátoch alebo jazykoch v elektronickej forme. Toto nezaväzuje subjekty verejného sektora k tvorbe alebo prispôsobovaniu dokumentov tak, aby zodpovedali žiadosti, ani k tomu, aby poskytovali výpisy z dokumentov, ak by to vyžadovalo neprimerané úsilie presahujúce rámec jednoduchej operácie. 
Z vyššie uvedeného je teda zrejmé, že pri tvorbe zákonných ustanovení, ktoré upravia práva a povinnosti pri spôsobe sprístupňovania informácií je vhodné prihliadať nielen na ekonomický záujem (náklady) na sprístupnenie informácií, ale aj úsilie, ktoré bude musieť vynaložiť povinná osoba za účelom vyhovenia žiadateľovi v spôsobe sprístupnenia. 

Vzhľadom na vyššie uvedené navrhujeme zohľadniť pri spôsobe sprístupňovania informácií žiadateľovi nielen ekonomický záujem žiadateľa, ale aj potrebné časové, personálne a technické úsilie povinnej osoby. 

Nami navrhovaná zmena zabezpečuje, aby povinná osoba mohla požadované informácie sprístupniť nahliadnutím do spisu, napr. ak žiadateľ bude požadovať veľké množstvo dokumentácie v elektronickej forme, avšak nesúhlasí s jej sprístupnením v podobe listinných kópií, nakoľko by musel uhradiť materiálne náklady. V tomto prípade sa teda prihliadne na ekonomický záujem žiadateľa, právo na informácie mu nebude odopreté a zároveň takýto spôsob sprístupnenia nebude znamenať pre povinné osoby značné časové, personálne a technické úsilie, ktoré by presahovalo rámec jednoduchej operácie. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	9. K bodu 34. (§ 19 ods. 3) 
Žiadame vypustiť v navrhovanom § 19 ods. 3 a 4 poslednú vetu. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na relevantné ustanovenia zák. SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov považujeme za nemožné, aby bola obec bez obecného úradu, pokiaľ boli v obci zvolené orgány samosprávy obce, preto navrhujeme v § 19 ods. 3 vypustiť poslednú vetu. K bodu 34 (§ 19 ods. 4): Vzhľadom na územnú rozlohu samosprávnych krajov a ich kompetencie považujeme za nemožné, aby samosprávny kraj nemal svoj úrad, preto navrhujeme v § 19 ods. 4 vypustiť poslednú vetu. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	10. K § 21a ods. 1 písm. c) 
žiadame ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
V záujme právnej istoty, a o to viac, že ide skutkovú podstatu, ktorá je podkladom na trestno-správny postih obvineného z priestupku, navrhujeme ustanovenie vypustiť, alebo nahradiť ustanovením konkretizujúcim povinností, ktorých porušenie je trestné. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ZMOS 	11. K bodu 35 (§ 22d) 
Na konci poslednej vety navrhovaného ustanovenia za bodkou vložiť úvodzovky. 	O 	A 	 	
ZMOS 	12. Nad rámec návrhu žiadame riešenie nasledovných okruhov problémov aplikačnej praxe:  
Zverejňovanie podpisov na zmluvách. Ide najmä o situáciu, keď druhou zmluvnou stranou je fyzická osoba, ktorá podľa nášho názoru v tomto smere požíva ochranu v zmysle §9 ods. 1 zákona 211/2000 Z.z., keďže je zrejmé, že ide o prejav osobnej povahy. Bolo by teda vhodné tak, ako došlo k úprave zverejňovanie osobných údajov na povinne zverejňovaných zmluvách, precizovať úpravu aj v tomto smere. Upozorňujeme zároveň na skutočnosť, že podľa nášho názoru by podpisy na zmluvách nemali byť zverejnené, nakoľko môže dôjsť k ich zneužitiu. 

Zmluvy uzatvárané medzi dvoma povinnými osobami: Ak sú zmluvnými stranami dve povinné osoby, je zmluva účinná prvým zverejnením, pričom novelou dochádza k spresneniu, že nezáleží na prvom spôsobe, ani prvej povinnej osobe, ktorá zmluvu zverejní. Zákon však neustanovuje povinnosť oznámiť túto skutočnosť druhej zmluvnej strane, čo by v praxi mohlo spôsobiť problémy, ak by napríklad druhá povinná osoba mala povinnosť plniť do troch dní od účinnosti a nedozvedela by sa, že zmluva už účinná je, mohli by byť voči nej uplatňované následne zmluvné sankcie. 

Doba zverejnenia zmlúv: Navrhovateľ upravuje dobu, po ktorú má byť zverejnená objednávka, faktúra pri zmluvách takúto dobu nestanovuje. Preto žiadame zapracovať do novely aj dobu, po ktorú má byť povinne zverejňovaná zmluva zverejnená, napr. po dobu trvania zmluvy, po dobu dvoch rokov od zverejnenia alebo pod. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa. 

Na základe výsledkov rozporového konania konaného dňa 3.8.2011. 
 	
SBA 	bod 1 - § 2 ods. 2, 3  
V § 2 ods. 2 navrhujeme nahradiť slová „a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, vyšším územným celkom alebo obcou podľa osobitného zákona .2)“ slovami „a právnické osoby, v ktorých má priamu majetkovú účasť štátny orgán, vyšší územný celok alebo obec“. 
Rovnako aj v § 2 ods. 3 navrhujeme slová „založené povinnými osobami“ nahradiť slovami „v ktorých majú priamu majetkovú účasť povinné osoby“. 
Navrhovaná zmena spresňuje okruh povinných osôb - rozširuje ho o osoby, v ktorých nadobudli povinné osoby majetkovú účasť neskôr po ich zriadení (v prípadoch, kedy predmetná osoba nebola pôvodne zriadená povinnou osobou) a odstraňuje kritérium „zriadenia povinnou osobou“, a to z dôvodu, že ak povinná osoba stratila vplyv v ňou zriadenej osobe, nemožno takúto zriadenú osobu považovať za povinnú osobu v zmysle tohto zákona. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SBA 	§ 2  
Navrhujeme doplniť § 2 o odsek 5, ktorý by mal znieť nasledovne 
„Povinné osoby sa povinne zapisujú do Registra povinných osôb, ktorý vedie Ministerstvo spravodlivosti SR. Register povinných osôb je verejný zoznam povinných osôb v elektronickej podobe a informačný systém verejnej správy. Povinné osoby sú povinné zapísať sa do Registra povinných osôb do 5 pracovných dní odo dňa, kedy sa stali povinnými osobami; osoby, ktoré boli povinnými osobami aj podľa predchádzajúcej právnej úpravy sú povinné zapísať sa do Registra povinných osôb do 30 dní odo dňa účinnosti tohto zákona. Ministerstvo spravodlivosti SR je oprávnené v prípade, že povinná osoba nesplní povinnosť zápisu podľa predchádzajúcej vety, uložiť danej osobe pokutu do výšky....,-EUR, a to aj opakovane. Vo vzťahu k účastníkovi zmluvy sa považujú za povinnú osobu výlučne osoby zapísané do Registra povinných osôb." 

Hlavným dôvodom na vytvorenie registra povinných osôb je právna istota účastníkov zmlúv, ktorí nie sú povinnými osobami, tak, aby nemuseli skúmať, či daná osoba je alebo nie je povinnou osobou, prípadne či je zmluva, ktorú s ňou uzatvárajú povinne zverejňovanou zmluvou. 
Hmotnoprávne následky nezverejnenia povinne zverejňovanej zmluvy vystavujú tretie osoby do extrémne vysokého ekonomického rizika. Vo veľkom množstve prípadov nie je možné spravodlivo požadovať od tretej osoby, aby zisťovala, či jej obchodný partner je povinnou osobou. Ide napr. právnické osoby zriadené alebo založené povinnými osobami, kde toto posúdenie nie je zo strany povinnej osoby ani možné, keďže rozhodujúce skutočnosti pre toto posúdenie sú jej neznáme. Ak teda budú ponechané hmotnoprávne následky nezverejnenie je nevyhnutné aby sa zriadil register povinných osôb, pričom tretie osoby by sa mohli spoľahnúť na overiteľné zápisy v tomto registri. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázala, že by bola potrebná legislatívna zmena. Vznik registra by mal dopad na štátny rozpočet.  	
SBA 	bod 7 - § 5a ods. 1  
Návrhujeme nové znenie tohto ustanovenia: 
„Povinne zverejňovaná je písomná zmluva, ktorú uzatvára povinná osoba zapísaná v Registri povinných osoba ktorá obsahuje informáciu, ktorá sa získala za verejné prostriedky, 7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb zriadených zákonom, na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie.“ slovami „a na základe ktorej povinná osoba nakladá s majetkom v celkovej výške viac ako ....EUR alebo ekvivalent v cudzej mene.“ 

Kritéria stanovujúce povinne zverejňované zmluvy, sú reálne nesledovateľné, z dôvodu čoho by sa mala zverejňovať každá zmluva s povinným subjektom, ak nepatrí medzi výnimky an bloc (§ 5a ods. 3). Zároveň by sa mal stanoviť (podobne ako faktúrach) limit, ktorým by sa obmedzilo zverejňovanie takých zmlúv, pri ktorých ide o nakladanie s majetkom nízkej hodnoty. 

 	Z 	N 	Znamenalo by neprijateľné zúženie zákona.  	
SBA 	bod 8 - § 5a ods. 2  
Na konci navrhovanej vety novely za slovo „účinnosť“ navrhujeme doplniť „alebo ak sa tieto zmluvné podmienky zverejňujú v zmysle osobitného predpisu alebo v súlade s ním. Rovnako sa nezverejňujú identifikačné údaje, kontaktné údaje, heslá, čísla produktov a iné ochranné prvky.“ 

Nabrhovaným znením by sa doplnili zmluvné podmienky, ktoré sú zverejnené na základe osobitných predpisov (napr. obchodné podmienky bánk v zmysle zákona o bankách), pri ktorých nie je dôvod na ich opakované nákladné zverejňovanie, pričom je zachovaný účel zákona. Ďalej navrhujeme nezverejňovať údaje, ktoré sú zneužiteľné (napr. bankovom styku). 
 	Z 	N 	Podľa § 11 ide o údaje, ktoré sa nesprístupňujú. Okrem toho môžu byť zaradené do prílohy.  	
SBA 	§ 5a ods. 3 
Navrhujeme rozšíriť výpočet zmlúv, ktoré nie sú povinne zverejňovanými o nasledovné typy zmlúv: 
h) zmluva o účte, najmä zmluva o bežnom účte, o vkladovom účte, o vkladnej knižke, ako aj iné zmluvy, ktorých predmetom je prijímanie vkladov a zmluva, ktorej predmetom je poskytovanie platobných služieb (odkaz pod čiarou - § 708 nasl. Obchodného zákonníka, § 716 a nasl. Obchodného zákonníka, § 778 a nasl. Občianskeho zákonníka, § 2 ods. 1 zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách) 
i) zmluva, predmetom ktorej je obchodovanie s finančnými nástrojmi, poskytovanie investičných služieb alebo ktorej predmetom sú menové obchody, 
j) zmluva o bankovom uložení veci, zmluva o prenájme bezpečnostnej schránky alebo zmluva, ktorej účelom je obdobná banková činnosť 
k) zmluva, ktorá sa týka akreditívu alebo bankovej záruky 
l) zmluva, alebo časť zmluvy, ktorá už bola zverejnená, najmä v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto zákona a zákona o bankách a zmluva, ktorej časť je verejne prístupná, najmä všeobecné obchodné podmienky, obchodné podmienky, sadzobník poplatkov 
m) zmluva nadväzujúca na zverejnenú rámcovú zmluvu, pokiaľ v zverejnenej rámcovej zmluve je údaj o cene, prípadne o spôsobe stanovenia ceny alebo odkaz na zverejnený cenník 

Navrhovanou zmenou sa rozširuje výpočet zmlúv ktoré sa nezverejňujú, pretože ide o zmluvy, pri ktorých sú všetky relevantné poplatky zverejňované alebo verejne prístupné (zmluvy o účtoch) alebo o zmluvy, pri ktorých nie je možné dodržať ustanovenia tohto zákona (zmluvy, predmetoch ktorých je obchodovanie s finančnými nástrojmi). 
Ďalšími dôvodmi sú: 
• používajú sa štandardné zmluvné formuláre, ktoré sú bežne prístupné, tým je zabezpečená transparentnosť, 
• relatívne nízke odplaty za súvisiace bankové služby (v porovnaní s limitmi na zverejňovanie faktúr a objednávok), 
• transparentnosť je zabezpečená povinným zverejňovaním Obchodných podmienok, Sadzobníkov poplatkov bánk a úrokových sadzieb s odkazom na ktoré je určená rozhodujúca časť týchto zmlúv, 
• pri zmluvách, predmetom ktorých je obchodovanie s finančnými nástrojmi alebo menové obchody ide o zmluvy, resp. obchody, pri ktorých sa dohodnuté podmienky bezprostredne odvíjajú, resp. závisia aj od okamžitej situácie na volatilných finančných trhoch a odklad účinnosti zmluvy (resp. dohodnutia obchodu) o zverejnenie zmluvy by poprel samotnú podstatu predmetných obchodov. 
 	Z 	N 	šlo by o neprimerané zúženie dosiahnutia účelu zákona.  	
SBA 	bod 9 - § 5a ods. 4  
Navrhujeme nové znenie tohto ustanovenia: 
„Povinne zverejňovaná zmluva sa zverejňuje v Centrálnom registri zmlúv (ďalej len "register"). Povinná osoba zašle bezodkladne Úradu vlády Slovenskej republiky zmluvu na zverejnenie. Register je verejný zoznam povinne zverejňovaných zmlúv, ktorý vedie Úrad vlády Slovenskej republiky v elektronickej podobe; register je informačný systém verejnej správy.“ 

Vzhľadom k tomu, že nie je vždy jednoduché zo strany účastníka zmluvy overiť si, či konkrétna internetová stránka, na ktorej je zverejnená zmluva, je webovým sídlom povinnej osoby, je potrebné, aby povinne zverejňované zmluvy boli zverejňované takým spôsobom, aby v budúcnosti nebolo možné napádať platnosť zmluvy z dôvodu jej zverejnenia na inej stránke ako je webové sídlo povinnej osoby a spochybňovať týmto právnu istotu účastníkov zmluvy, pokiaľ štát požaduje takúto mieru transparentnosti, mal by vytvoriť jednoznačné podmienky pre zverejňovanie všetkých povinne zverejňovaných zmlúv v centrálnom registri zmlúv, tak aby nedochádzalo k neprimeraným zásahom do právnej istoty účastníkov. Okrem toho poukazujeme na nasledovné: 
- nejednoznačná legislatívna definícia webového sídla 
- problematické preukazovanie zverejnenia, 
- možnosť odstrániť zmluvu z webového sídla hneď po zverejnení, 
ktoré v praxi spôsobujú významné problémy všetkým zúčastneným stranám a sú tak v rozpore s účelom zákona. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázala, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
SBA 	bod 22 - § 8 
Navhrujeme, aby za slova „§ 5a ods. 1“ boli vložené slová „pričom sa však nezverejňujú a nesprístupňujú tie ustanovenia zmlúv, ktoré sú vylúčené so zverejnenia a sprístupnenia v zmysle § 5a ods. 2.“ 

Vzhľadom na nejednoznačnú úpravu vzťahu porušenia, resp. ohrozenie bankového tajomstva a zverejnenia (bankových) zmlúv máme za to, že je potrebné presne v zákone definovať, ako sa má postupovať v súvislosti s bankovými zmluvami a ich zverejňovaním, resp. sprístupňovaním jednotlivých ustanovení. 

 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie (§ 8) bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SBA 	bodu 3 - § 4  
Navrhujeme § 4 doplniť novým odsekom, ktorý znie: 
„(....) Majetkom sa pre účely tohto zákona rozumejú oceniteľné hnuteľné a nehnuteľné veci vrátane finančných prostriedkov, ako aj pohľadávky a iné majetkové práva, ktoré sú alebo sa stanú vlastníctvom povinnej osoby.“ 

Pre vylúčenie akýchkoľvek pochybností je nevyhnutné pojmovo vymedziť majetok ako oceniteľné hnuteľné a nehnuteľné veci vrátane finančných prostriedkov, ako aj pohľadávky a iné majetkové práva, ktoré sú alebo sa stanú vlastníctvom povinnej osoby. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SBA 	bodu 10 - § 5a ods. 5  
Ustanovenie navrhujeme vypustiť s ohľadom na navrhované zjednotenie miesta zverejnenia - Centrálny register zmlúv (§ 5a ods. 4), pri zavedení ktorého by už zmluvy nemohli byť zverejňované na webovom sídle povinnej osoby. 

 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SBA 	bodu 11 - § 5a ods. 6 
Navrhujeme doplniť ustanovenie tak, že za slová „odo dňa“ sa dopĺňa „jej“, a zároveň navrhujeme slová „alebo odo dňa doručenia súhlasu, ak sa na jej platnosť vyžaduje súhlas príslušného orgánu“ vypustiť a za slová „návrh na zverejnenie“ doplniť slová „pričom zverejnenie bude bezplatné“. 

Uvedenú zmenu navrhujeme kvôli nemožnosti účastníka zistiť, či bol alebo nebol doručený súhlas, navyše zákon neuvádza komu by súhlas mal byť doručený, preto je súčasná úprava v praxi pri takýchto prípadoch neaplikovateľná. Uvedená zmena je v súlade s navrhovanými zmenami a zverejňovaním každej zmluvy povinnej osoby registrovanej v registri povinných osôb s výnimkami uvedenými v zákone. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázala, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
SBA 	bodu 12 - § 5a ods. 7 
Navrhujeme upraviť ustanovenie a vypustiť slová „Povinná osoba“, a zároveň slovo “vydajú“ nahradiť slovom „vydá“ , za slová „o zverejnení zmluvy“ doplniť bodkočiarku a slová „po vydaní písomného potvrdenia sa považuje zmluva, vo vzťahu k účastníkovi zmluvy, za zverejnenú.“ 

Navrhované znenie zaisťuje právnu istotu tretích osôb - účastníkov povinne zverejňovanej zmluvy. V prípade, že nebude existovať priame previazanie zverejnenia zmluvy a potvrdenia (t.j potvrdenie nebude garantovať, že zmluva bola zverejnená), nemá vydávanie potvrdenia žiadne opodstatnenie.  	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázala, že by bola potrebná legislatívna zmena. 

S potvrdením nemožno spájať tak závažné následky formou fikcie.  	
SBA 	bodu 15 - § 5b ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slová „na svojom webovom sídle“, a to s ohľadom na navrhovanú úpravu Centrálneho registra zmlúv (§ 5a ods. 4). 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ÚMS 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej  
Marián Minarovič 
generálny sekretár 
ÚMS 1446 / 11 
Bratislava, 8.6.2011 

Vec: Pripomienka k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov za Úniu miest Slovenska 

K čl. I bod 31. 

Navrhované znenie zákona: 

V § 16 ods. 1 sa na konci druhej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu technicky vykonateľným spôsobom vyžadujúcim v porovnaní s inými spôsobmi najnižšie náklady za sprístupnenie informácií.“ 

Pripomienka: 

Týmto zákonným ustanovením sa ustanovila pre povinné osoby povinnosť sprístupniť informácie žiadateľovi takým spôsobom, ktorý vyžaduje v porovnaní s inými spôsobmi sprístupnenia najnižšie náklady na sprístupnenie informácií v prípade, že nedôjde k dohode na spôsobe sprístupnenia so žiadateľom. 
V aplikačnej praxi dochádza k prípadom keď žiadateľ žiada žiadosťou o sprístupnenie informácií väčší rozsah informácií napríklad kópie účtovných dokladov, prípadne inej dokumentácie, ktorou disponuje povinná osoba a to za obdobie niekoľkých rokov spätne, pričom navrhnutým spôsobom sprístupnenia je napríklad: elektronickou poštou, alebo prostredníctvom elektronického média napr. CD, DVD. 
Povinné osoby však v mnohých prípadoch nedisponujú požadovanými kópiami dokumentácie za niekoľko ročné obdobie v elektronickej forme, a teda aby vyhoveli žiadosti žiadateľa jedinou možnosťou vyhovenia je časovo náročné skenovanie dokumentácie výlučne pre potreby žiadateľa, pričom úhradu nákladov za sprístupnenie informácií prostredníctvom napr. elektronickej pošty nemožno od žiadateľa požadovať, nakoľko takýto úkon (prevod listinnej dokumentácie do elektronickej podoby) nie je materiálnym nákladom v zmysle vyhlášky Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 481/2000 Z. z. o podrobnostiach úhrady nákladov za sprístupnenie informácií, ktorá bola vydaná v zmysle § 21 ods. 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobode informácií v znení neskorších predpisov. Rovnako presné vyčíslenie nákladov potrebných na skenovanie množstva dokumentácie (prevodu do elektronickej formy) je značne problematické, nakoľko aj keď povinnej osobe nevzniknú priame materiálne náklady, tento spôsob sprístupnenia v prípade veľkého rozsahu požadovaných informácií si vyžaduje nepriame náklady v podobe značného času a personálneho a úsilia potrebného na takýto prevod za účelom vyhovenia spôsobu sprístupnenia, ktorý žiadateľ určil vo svojej žiadosti. Navrhovanou právnou úpravou sa v prípade, ak nevznikne dohoda medzi povinnou osobou a žiadateľom na spôsobe sprístupnenia zohľadňuje len ekonomický záujem, pričom je zrejmé, že pre žiadateľa nevzniknú žiadne materiálne náklady v prípade, ak mu informácie budú sprístupnené elektronickou poštou, resp. minimálne náklady, ak sa mu informácie sprístupnia v elektronickej forme na elektronickom médiu a teda tento spôsob sprístupnenia bude vždy vyžadovať v porovnaní s inými spôsobmi (napr. sprístupnením listinných kópií) najnižšie náklady za sprístupnenie informácií. Takýto stav je teda ekonomicky výhodný pre žiadateľa, avšak značne nevýhodný pre povinné osoby, nakoľko väčší počet žiadosti, resp. žiadosť, ktorou bude žiadateľ požadovať väčšie množstvo dokumentácie v elektronickej forme bude vyžadovať neprimerané úsilie povinnej osoby za účelom vyhovenia spôsobu sprístupnenia. Takýto stav môže spôsobiť predovšetkým aplikačné problémy menším obciam, ktorých personálne obsadenie obecných úradov je obmedzené, dôsledkom čoho bude obmedzené plnenie iných úloh obce na úseku jej pôsobnosti. 
V tejto súvislosti je nevyhnutné uviesť, že podľa čl. 5 ods. 1 Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú.v. EÚ L 345, 31.12.2003), ktorá je súčasťou slovenského právneho poriadku subjekty verejného sektora, pokiaľ je to možné a vhodné vyhotovia svoje dokumenty vo všetkých dostupných formátoch alebo jazykoch v elektronickej forme. Toto nezaväzuje subjekty verejného sektora k tvorbe alebo prispôsobovaniu dokumentov tak, aby zodpovedali žiadosti, ani k tomu, aby poskytovali výpisy z dokumentov, ak by to vyžadovalo neprimerané úsilie presahujúce rámec jednoduchej operácie. 
Z vyššie uvedeného je teda zrejmé, že pri tvorbe zákonných ustanovení, ktoré upravia práva a povinnosti pri spôsobe sprístupňovania informácií je vhodné prihliadať nielen na ekonomický záujem (náklady) na sprístupnenie informácií, ale aj úsilie, ktoré bude musieť vynaložiť povinná osoba za účelom vyhovenia žiadateľovi v spôsobe sprístupnenia. 
Vzhľadom na vyššie uvedené navrhujeme zohľadniť pri spôsobe sprístupňovania informácií žiadateľovi nielen ekonomický záujem žiadateľa, ale aj potrebné časové, personálne a technické úsilie povinnej osoby a za týmto účelom navrhované znenie čl. I bod 31. návrhu zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov upraviť nasledovne: 
V § 16 ods. 1 sa na konci druhej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu technicky vykonateľným spôsobom, nepresahujúcim rámec jednoduchej operácie, vyžadujúcim v porovnaní s inými spôsobmi najnižšie náklady za sprístupnenie informácií.“ 
Takouto zmenou, ak nedôjde k dohode na spôsobe sprístupnenia informácií sa zabezpečí to, aby povinná osoba mohla požadované informácie sprístupniť nahliadnutím do spisu, napr. ak žiadateľ bude požadovať veľké množstvo dokumentácie v elektronickej forme, avšak nesúhlasí s jej sprístupnením v podobe listinných kópií, nakoľko by musel uhradiť materiálne náklady. V tomto prípade sa teda prihliadne na ekonomický záujem žiadateľa, právo na informácie mu nebude odopreté a zároveň takýto spôsob sprístupnenia nebude znamenať pre povinné osoby značné časové, personálne a technické úsilie, ktoré by presahovalo rámec jednoduchej operácie. 

So srdečným pozdravom 

Vážená pani 
Doc. JUDr. Lucia Žitňanská, PhD. 
ministerka spravodlivosti 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 
Župné námestie 13 
813 11 Bratislava 	Z 	N 	Predmetné ustanovenia boli z návrhu zákona vypustené.  	
BSK 	čl.I bod 3 
K bodu 3 /§ 4 ods.6/ - z dôvodu systematiky vymedzenia niektorých pojmov odporúčam zvážiť zaradenie tohto odseku pred terajší odsek 3 (definícia pojmu zverejnená informácia), teda dať ho ako novú (3).Doterajšie odseky 3 až 5 označiť ako 4 až 6. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
BSK 	čl.I bod 5 
K bodu 5 /§5 ods.8/ - v písm. a) odporúčam za slovom "programu" vložiť slovo "ich" a slovo "rokovania" nahradiť slovom "rokovaní". Odôvodnenie: Doplnenie navrhujem z dôvodu jednoznačnosti, že zverejnenie návrhu programu rokovania sa netýka len komisií, ale i zastupiteľstva a v prípade obce i rady. 

- odporúčam písm. c) vypustiť. Odôvodnenie: zverejňovanie návrhov VZN je lepšie upravené v § 8 ods. 3 zákona č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov /zákon o samosprávnych krajoch/ v znení neskorších predpisov 

- odporúčam písm. d) vypustiť. Odôvodnenie: Texty návrhov uznesení sú súčasťou každého materiálu, ktorý je na programe zasadnutia zastupiteľstva. Zverejňovanie materiálov zastupiteľstva upravuje § 11 ods. 3, ako i rokovací poriadok zastupiteľstva, ktorý musí mať schválený každý samosprávny kraj. Okrem toho som toho názoru, že ide zbytočne o duplicitné zverejňovanie, resp. o to, že napr. priamo na zasadnutí sa môže text uznesenia zmeniť. Skôr by sa mala doplniť povinnosť zverejňovať schválené uznesenia, i keď to v podstate už všetky samosprávne kraje robia. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
BSK 	čl.I bod 34 
K bodu 34 /§ 19/- V ods. 4 odporúčam vypustiť poslednú vetu. Odôvodnenie: Zriadenie úradu samosprávneho kraja upravuje § 21 zákona č. 302/2001 Z.z. v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na množstvo kompetencií a územnú rozlohu samosprávnych krajov nie je vôbec pravdepodobné, že by nedošlo k zriadeniu úradu, resp. k zrušeniu už existujúcich. 
- odporúčam zvážiť nahradiť "16" číslovkou "15", resp. "20". Odôvodnenie: nie je jasné, prečo predkladateľ zvolil tak nelogický počet pracovných dní. V prípade, že by to bolo 15 /tak ako v mnohých prípadoch/, išlo by o tri týždne a keď 20 pracovných dní, tak by šlo v podstate o 4 týždne. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo vypustené.  	
BSK 	čl.I bod 8 
Navrhujem preformulovať vetu resp. ju rozdeliť na časti. Terajšia formulácia je málo zrozumiteľná. 	O 	N 	Veta je dostatočne zrozumiteľná. Vysvetľuje sa v dôvodovej správe.  	
BSK 	čl.I bod 16 
Navrhujem v § 5b ponechať ods.3. 	Z 	N 	Išlo len o dočasné riešenie. Dochádza k zjednodušeniu zverejňovania údajov z objednávok a faktúr, preto nie je potrebné zachovať limity.  	
TNSK 	K bodu 5 
V §5, odsek 8 
V novo formulovanom ods. (8) navrhujeme vypustiť písm. c ) 

Odôvodnenie : 
Komplexne celá procedúra spojená s prípravou, spracovaním, schvaľovaním a publikáciou VZN vydávaných VUC je uvedená v § 8 zák. č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v platnom znení. Kde v navrhovanom znení § 5, ods. 8 písm. c) je vlastné len vytrhnutá časť z ustanovenia § 8, ods.3 zák. č. 302/2001 Z.z. ide faktický o zbytočné duplicitné ustanovenie. Rovnaká situácia je i u VZN vydávaných obcou. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
TNSK 	K bodu 5 
V §5, odsek 8 
V novo formulovanom ods. (8) navrhujeme vypustiť slovo „ komisií“ v ods. (8) písm. a), písm. e) a písm. f) 

Odôvodnenie : 
Postavenie a úlohy komisii zastupiteľstva samosprávneho kraja sú definované v §20 zák. č. 302/2001 Z. z. . Z citovaného ustanovenia fakticky vyplýva, že ide predovšetkým o poradné , iniciatívne a kontrolné orgány zastupiteľstva, ktoré v mnohých prípadoch rokujú ( zasadajú) ad hoc, čiže ak je na programe rokovania zastupiteľstva problematika, ktorá sa dotýka činnosti tejto komisie. Čiže vykonávajú výlučnú internú činnosť pre potreby rokovaniu zastupiteľstva. Vychádzajúc z vyššie uvedeného odporúčam vypustiť . 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
TNSK 	k §5a 
K § 5 a, ods. 7 v poslednom riadku za slovo „ bezodkladne „ vložiť časť vety tohto znenia : 
„ , najneskôr s návrhom na vklad, kde bude jeho prílohou “ . 

Odôvodnenie : 
Z významu slova „bezodkladne“ vyplýva, že by malo byť potvrdenie bezprostredne ( čo najskôr) po zverejnení zmluvy následne zaslané na správu príslušného katastra, teda i bez prísl. návrhu na vklad a zmluvy. Z praxe vyplýva, že v mnohých prípadoch hlavne z dôvodov dĺžky lehoty platieb kúpnej ceny po uzavretí zmluvy je zložité túto lehotu dodržať. V jednotlivých prípadoch dôjde tiež v konečnom dôsledku i k ne uzatvoreniu respekt. zrušeniu zmluvy . Takto samostatne zaslané potvrdenia by neplnili účel a v mnohých prípadoch by len zneprehľadnovali situáciu. Navrhovanou úpravou by sa vytvoril jednoznačný rámec , kedy musí byť toto potvrdenie doručené na kataster t.j. najneskôr s návrhom na vklad, kde by bolo jeho prílohou. 

 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
TNSK 	K bodu 10 
§ 5a, ods.5 prvá veta 
Navrhujeme v druhom riadku „ za slová povinnej osoby“ vložiť časť vety tohto znenia 
„ alebo jej zriaďovateľa“ 

Odôvodnenie : 
Ide legislatívne technickú pripomienku vyplývajúcu z faktu, že niektoré organizácie zriadené samosprávnym krojom nemajú vlastnú webovú stránku a z tohto dôvodu by tieto zmluvy zverejňoval zriaďovateľ ( samosprávny kraj ). 

 	O 	A 	 	
TNSK 	K bodu 11 
§ 50, ods. 6 sa slová „ siedmych“ nahradzujú slovami „ štyroch“ navrhujeme za slovo „ štyroch“ vložiť slovo „ pracovných“ 

Odôvodnenie : 
Skrátením lehoty zo siedmych kalendárnych na štyri kalendárne dní považujme v niektorých prípadoch za ťažko realizovateľnú predovšetkým v období sviatkov, kedy môže dôjsť k situácii, že táto lehota sa nedá reálne splniť. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	K čl. I bodu 1 
K čl. I bodu 1 - § 2 ods. 3 navrhujeme zmeniť nasledovne: „Povinnými osobami sú aj právnické osoby, ktoré boli založené povinnými osobami podľa odseku 1 a 2 alebo aspoň jednou z nich, pokiaľ má v nich povinná osoba podľa odseku 1 a 2 alebo niektorá z nich väčšinovú účasť alebo väčšinový podiel na majetku alebo väčšinu hlasov alebo menuje a odvoláva väčšinu členov štatutárneho orgánu, výkonného orgánu alebo kontrolného orgánu. To neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe.“ 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme, aby pod definíciu povinnej osoby spadali len tie právnické osoby založené povinnými osobami podľa odseku 1 a 2, v ktorých má ich zakladateľ väčšinový podiel alebo väčšinu hlasov alebo v ktorej menuje viac ako polovicu členov štatutárneho alebo výkonného alebo kontrolného orgánu. Taktiež z praktických skúseností, najmä ak je účelom novelizácie riešenie aplikačných problémov, navrhujeme, aby definícia povinnej osoby podľa § 2 ods. 3 zákona bola v záujme právnej istoty ešte jednoznačnejšia, nakoľko v praxi dochádza k rôznym výkladom slova „založené“. Rozširujúci a logickým výkladom je možné dospieť k záveru, že povinnou osobou podľa § 2 ods. 3 zákona je aj tá právnická osoba, ktorá bola tzv. spoluzaložená povinnými osobami podľa odseku 1 a 2 resp. niektorou z nich. V praxi často nastávajú situácie, kedy napr. VÚC založí právnickú osobu spolu s mestom, alebo sa VÚC združí v záujmovom združení právnických osôb aj so subjektmi súkromného sektora. Doslovným a reštriktívnym výkladom zákona by tieto tzv. spoluzaložené právnické osoby nemali byť povinnými osobami. Od účinnosti zákona č. 546/2010 Z. z., ktorý zaviedol inštitút povinného zverejňovania zmlúv aj týmto povinným osobám, je potom jasný výklad tohto ustanovenia otázkou, ktorá má zásadný právny význam, pretože má vplyv na účinnosť zmlúv uzavieraných niektorými takto spoluzaloženými právnickými osobami (najmä vo vzťahu k právnickým osobám, ktoré boli založené tak verejnými ako aj súkromnými subjektmi). 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	K čl. I. bodu 5 návrhu 
V § 5 ods. 8 písm. c) navrhujeme vypustiť. Zostávajúce písm. d) až f) navrhujeme prečíslovať na písm. c) až e). 

Zdôvodnenie: 

Totožná problematika je riešená samostatným zák. č. 302/2001 Z. z. o samosprávnych krajoch v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ŽSK 	čl. I bod 8. 
V navrhovanom čl. I. bod 8 navrhujeme nahradiť slovné spojenie „a to“ za slovné spojenie „a to najmä“ a ďalej navrhujeme vypustiť slovné spojenie „ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou“. Zároveň navrhujeme nahradiť za slovom „účinnosť“ bodku dvojbodkou a za novú dvojbodku doplniť dôvetok: „ to neplatí, ak obsahom prílohy je určenie hodnoty predmetu zmluvy“. 

Zdôvodnenie: 

Z dôvodovej správy k tomuto bodu vyplýva, že doplnenie tohto ustanovenia vychádza z praktických ťažkostí a neúmernej administratívnej záťaže, kedy by mali byť zverejňované aj podrobné grafické alebo textové popisy zhotovovaného diela. Z tohto dôvodu navrhujeme, aby nezverejňované prílohy boli vymenované príkladom a taktiež navrhujeme vypustiť všeobecne veľmi vágny termín „ťažko prekonateľná prekážka“, ktorý by v praxi mohol spôsobovať viac problémov, ako doterajšia chýbajúca právna úprava zverejňovania resp. nezverejňovania príloh. V rámci právnej istoty, navrhujeme doplniť dôvetok, ktorý by zabránil tomu, aby do nezverejňovaných príloh boli zo zverejňovaných zmlúv presúvané ceny (odmeny, odplaty) za poskytované plnenia. 
 	O 	ČA 	Príkladmý výpočet by však mohol viesť k zneužitiu ustanovenia.  	
ŽSK 	K čl. I. bod 12 
Navrhované znenie navrhujeme upraviť nasledovne: „V § 5a ods. 7 prvej vete sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „potvrdenie môže byť vydané v elektronickej podobe podpísané elektronickým podpisom.“ a posledná veta sa vypúšťa. Zároveň navrhujeme doplniť ďalšiu novú vetu: „V prípade, ak sú účastníkmi zmluvy dve alebo viac povinných osôb, je každá z nich povinná oznámiť ostatným účastníkom zmluvy, ktorí sú povinnou osobou, dátum zverejnenia zmluvy na jej webovom sídle a to bezodkladne po zverejnení; tým nie je dotknuté právo povinnej osoby ako účastníka zmluvy požadovať aj vydanie písomného potvrdenia o zverejnení zmluvy v zmysle prvej vety tohto odseku.“ 

Zdôvodnenie: 

Nie je dôvod možnosť podávania potvrdení v elektronickej podobe v zákone explicitne upravovať len pre Úrad vlády SR a nie aj pre iné povinné osoby. Odstránenie možnej diskriminácie. 
Doplnenie novej vety navrhujeme z dôvodu, že v praxi sa často stáva, že účastníkmi zmluvy sú viaceré povinné osoby a v záujme právnej istoty by bolo vhodné, aby si tieto oznamovali zverejnenie zmluvy tzv. automaticky, bez nutnosti, aby jedna od druhej požadovali vydanie písomného potvrdenia o zverejnení zmluvy, čím sa vyhne i zbytočnej administratívnej záťaži. 
 	O 	A 	 	
ŽSK 	K čl. I. bod 13 
V navrhovanom čl. I bod 13 navrhujeme nasledovné úpravy: 

- doplniť v písm. a) na koniec slovné spojenie „a v prípade, ak zmluva nemá názov v záhlaví, jej zmluvný typ,“ 
- doplniť v písm. c) na začiatok slovo „stručný“ a zapracovať navrhované písm. g) do tohto písmena, tak, že celé znenie tohto písm. bude: „stručný popis predmetu zmluvy a v prípade, ak sa zverejnila zmluva, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu,7fb) aj označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa)“, 
- doplniť v písm. d) na koniec slovné spojenie „v prípade, ak nemožno hodnotu predmetu zmluvy určiť, hodnota sa neuvedie,“ 
- vypustiť písm. g) 

Zdôvodnenie: 

Z dôvodovej správy vyplýva, že niektoré zmluvy nemusia mať v záhlaví názov, určenú hodnotu a pod. Toto ustanovenie však náležitosti potvrdenia vymenúva cez spojenie „najmä“, a preto je v záujme odstránenia pochybností vhodné určité časti uvedené v dôvodovej správe doplniť priamo do zákonného znenia (najmä vo vzťahu k praxi správ katastra, ktoré budú splnenie náležitostí potvrdenia posudzovať pri vkladovom konaní). Taktiež navrhujeme, aby sa znenie písm. g) zakomponovalo do písm. c) z dôvodu prehľadnosti. 
 	O 	ČA 	V ostatnom doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ŽSK 	K čl. I. bod 15 
Navrhujeme, aby za slovným spojením „v štruktúrovanej a prehľadnej podobe“ bol odkaz na zákon alebo iný všeobecne záväzný právny predpis, z ktorého by vyplývalo a bolo možné bezpečne dovodiť, čo je možné považovať za štruktúrovanú a prehľadnú podobu zverejňovania objednávok (napr. štandardy zákona o informačných systémoch verejnej správy, štandardy IS VS, najmä ak v súčasnosti sú niektoré povinné osoby metodicky usmerňované Ministerstvom financií SR, pričom na právnu silu takéhoto usmernenia majú právnici rôzne názory). 
Ďalej navrhujeme v ods. 1 písm. a) v bode 2. doplniť na začiatok slovo „stručný“. 
Ďalej navrhujeme v ods. 1 písm. a) vypustiť bod 3. 
Navrhujeme v ods. 1 písm. a) v bode 4. preformulovať znenie nasledovne: „predpokladaná hodnota objednaného plnenia,“. 
Navrhujeme v ods. 1 písm. b) výslovne doplniť pred slovo „faktúre“ slovné spojenie „o doručenej“. 
Navrhujeme v ods. 1 písm. b) v bode. 2 doplniť na začiatok slovo „stručný“. 
Navrhujeme v ods. 1 písm. b) v bode 4. preformulovať návrh nasledovne: „dátum doručenia faktúry.“ 

Odôvodnenie: 

Úpravy majú za cieľ sprehľadniť navrhované podmienky. Z dôvodu, že ak je zmluva už raz zverejnená, tak sa objednávky na jej základe nemusia zverejňovať t.zn., že väčšina zverejnených objednávok by postupom času mala pochádzať z písomne neuzavretých zmlúv. Uvádzanie dátumu a spôsobu zaplatenia faktúry sa nám nejaví ako efektívne, pretože faktúra môže byť zverejnená už aj do 10-tich pracovných dní od doručenia bez ohľadu na to, či je zaplatená. 
 	O 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ŽSK 	K čl. I. bod 16 
K čl. I. bod 16 návrhu. Uvedený bod navrhujeme vypustiť. 

Zdôvodnenie: 

Ust. § 5b ods. 3 navrhujeme nevypúšťať (resp. ho vzhľadom na nové navrhované znenie predchádzajúcich ods. 1 až 2 len preformulovať) t.j. navrhujeme, aby zostala možnosť vlády SR nariadením ustanoviť hodnotu objednávok a faktúr, údaje o ktorých nemusia byť zverejňované. Túto požiadavku odôvodňujeme tým, že ak by VÚC mal zverejňovať každú objednávku a faktúru do hodnoty 1000,-- EUR v štruktúrovanej a prehľadnej podobe, došlo by oproti súčasnému stavu, kedy existuje nariadenie vlády SR č. 118/2011 Z. z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a faktúr za tovary služby, ktoré sa nezverejňujú, k zvýšeniu administratívnej záťaže a taktiež tým, že pokiaľ majú byť tieto dokumenty zverejnené na webovom sídle najmenej dva roky, dochádzalo by k preťaženiu servera. 
 	Z 	N 	Dané riešenie bolo dočasné. Návrh upravuje podstatné zľahčenie spôsobu zverejňovania faktúr a objednávok a preto možno limity zrušiť.  	
ŽSK 	K čl. I bod 22 návrhu 
K čl. I bod 22 návrhu: 

Navrhované doplnenie navrhujeme ďalej doplniť nasledovne: „Porušením alebo ohrozením bankového tajomstva nie je zverejnenie povinne zverejňovanej zmluvy podľa § 5a ods. 1, vrátane zverejnenia čísla účtu právnických a fyzických osôb. “ 

Zdôvodnenie: 

Aby v rámci právnej istoty bolo výslovne uvedené, či je alebo nie je porušením bankového tajomstva zverejnenie čísla účtov. V praxi sa čísla účtov fyzických osôb – nepodnikateľov nezverejňovali v rámci ochrany ich osobných údajov a čísla účtov právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov sa zase nezverejňovali z bezpečnostných dôvodov ako ochrana pred možnosťou ich zneužitia. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	K čl. I bod 31 
Navrhujeme znenie § 16 ods. 1 na konci druhej vety preformulovať nasledovne: „; ak sa nedohodnú, povinná osoba sprístupní žiadateľovi informáciu spôsobom, ktorý si sama zvolí.“ 
Ďalej navrhujeme, aby bola vypustená navrhovaná veta: „Usporiadanie informácií nachádzajúcich sa v elektronickom informačnom systéme, podľa kritérií určených žiadateľom, ak takéto usporiadanie informačný systém umožňuje, sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii.“ 

Zdôvodnenie: 

Subjekty verejnej správy sú zo zákona povinné vynakladať verejné prostriedky hospodárne, efektívne a účelne, preto sa javí ako vhodnejšie upraviť spôsob poskytnutia informácie tak, aby tento bol zvolený samotnou povinnou osobou, ktorá najlepšie vie, ktorý spôsobom jej – aj vzhľadom na charakter informácie - najlepšie vyhovuje. 
Vypustenie poslednej vety o tom, čo sa nepovažuje za vytvorenie informácie, ktorá nie je k dispozícii navrhujeme vypustiť z toho dôvodu, že jednak sa nám javí zaradenie tejto vety do tohto odseku ako nesystematické a jednak z toho dôvodu, že bude dochádzať k zvýšenej administratívnej záťaže pri spracovávaní informácií, ako aj k nesprávnemu „pochopeniu“ tohto ustanovenia širokou verejnosťou, ktorá už aj tak v súčasnosti často požaduje informácie v určitej štruktúre, ktorá má výpovednú hodnotu (nie sú požadované podkladové informácie, ale aj ich spracovanie napr. do vývojových grafov, štatistík, rôznych prehľadov a pod.). 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	čl. I. bod 32  
Obyčajná: 

Navrhujeme v čl. I. bod 32 vypustiť. 

Zdôvodnenie: 

Obdobne, ako pri čl. I. bode 31, keďže toto ustanovenie súvisí s navrhovanou novelizáciou § 17 ods. 3 písm. b). 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	čl. I bod 34  
K čl. I bod 34 návrhu zákona: 

V navrhovanom § 19 ods. 7 navrhujeme upresniť text nasledovne: „Rozhodnutie o odvolaní (rozklade), možno preskúmať v súdnom konaní podľa osobitného zákona.27)“. 

Zdôvodnenie: 

Precizovanie právnej úpravy postupu rozhodovania o žiadostiach o sprístupnenie informácií. 
 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	 
Navrhujeme § 5 ods. 6 vypustiť z dôvodu, že po nadobudnutí účinnosti zákona č. 546/2010 Z. z. je toto ustanovenie duplicitné vo vzťahu k zavedeniu inštitútu zverejňovania zmlúv povinnými osobami v zmysle ust. § 5a ods. 1 zákona. V spojitosti s navrhovaným vypustením § 5 ods. 6 zákona, je potrebné novelizovať aj ust. § 6 ods. 1 zákona. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ŽSK 	 
Navrhujeme v § 5a doplniť o nový odsek, ktorý by podobne ako u objednávok a faktúr ustanovoval minimálnu lehotu, po ktorú má byť zmluva zverejnená napr.: „Povinne zverejňovaná zmluva musí byť zverejnená najmenej po dobu jej platnosti a účinnosti; zmluvy o prevode majetku a iných oceniteľných hodnôt musia byť zverejnené po dobu najmenej dvoch rokov.“ 	O 	ČA 	Pokiaľ ide o dobu zverejňovania, pripomienka bola akceptovaná.  	
ŽSK 	čl. I bod 36  
K čl. I bod 36 návrhu: 

Navrhujeme uvedený bod vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Ust. § 5b ods. 3 navrhujeme nevypúšťať (resp. ho vzhľadom na nové navrhované znenie predchádzajúcich ods. 1 až 2 len preformulovať) t.j. navrhujeme, aby zostala možnosť vlády SR nariadením ustanoviť hodnotu objednávok a faktúr, údaje o ktorých nemusia byť zverejňované. Túto požiadavku odôvodňujeme tým, že ak by VÚC mal zverejňovať každú objednávku a faktúru do hodnoty 1000,-- EUR v štruktúrovanej a prehľadnej podobe, došlo by oproti súčasnému stavu, kedy existuje nariadenie vlády SR č. 118/2011 Z. z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a faktúr za tovary služby, ktoré sa nezverejňujú, k zvýšeniu administratívnej záťaže a taktiež tým, že pokiaľ majú byť tieto dokumenty zverejnené na webovom sídle najmenej dva roky, dochádzalo by k preťaženiu servera. 
 	Z 	N 	Na základe dohody o podmienkach prijatia nariadenia vlády, z návrhu zákona zrušovacie ustanovenie nevypustené. 	
 	 
K bodu 5 
V navrhovanom § 5 ods. 8 vypustiť písmeno d), texty návrhov uznesení sú súčasťou materiálov, ktoré sa predkladajú na rokovanie zastupiteľstva a tieto sa zverejňujú. Prípadne je možné v písmene d) doplniť, že uznesenia sa zverejňujú vtedy, keď sa nezverejňuje materiál, ktorého súčasťou je aj uznesenie zastupiteľstva. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

 	 
K bodu 8 
Navrhujeme doplniť, aby sa nezverejňovali nasledovné zmluvy: 
- uzavreté podľa zákona č. 182/1993 Z. z., v súčasnosti hlavné mesto uzatvára zmluvy na prevod spoluvlastníckeho podielu na pozemku pre vlastníka bytu podľa § 18a ods. 2 a 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov. Ide o prevody spoluvlastníckych podielov na pozemku pre vlastníkov bytov, ktorých cena je určená týmto zákonom vo výške 0,17 eur/m2, pričom už samotné náklady na vyhotovenie zmluvy prevyšujú kúpnu cenu. 
- zmluvy uzatvárané domovom sociálnych služieb podľa zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. 
 	O 	ČA 	Okrem prvej časti akceptované. Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
 	 
K bodu 11 
V § 5a ods. 6 ponechať pôvodné znenie „siedmich“, aby nevznikali problémy v prípade uzavretia zmluvy tesne pred dňami pracovného pokoja, pred sviatkami a pod. 
 	O 	A 	 	
 	 
K bodu 12 
V § 5a ods. 7 doplniť aj povinnú osobu, nakoľko aj povinná osoba môže vydať potvrdenie v elektronickej podobe podpísané elektronickým podpisom. 
 	O 	A 	 	
 	 
K bodu 13 
V § 5a ods. 8 písm. d) doplniť „alebo kúpnu cenu“, v kúpnych zmluvách sa hodnota predmetu zmluvy neuvádza a pri prevodoch podľa zákona č. 182/1993 Z. z. sa nevypracuje znalecký posudok na určenie všeobecnej hodnoty majetku. 
 	O 	A 	 	
 	 
K bodu 27 
V § 11 ods. 1 písm. j) za slová „evakuačné plány“ vložiť slová „plány zásahov na chránené objekty24d)“. 
Poznámku 24d upraviť v znení: 
„24d) § 3 ods. 1 písm. b) zákona Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov.“. 
Obecné a mestské polície vykonávajú ochranu objektov rôzneho stupňa dôležitosti podľa vyššie uvedeného zákona o obecnej polícii a zverejnenie takýchto údajov by mohlo viesť k ohrozeniu spôsobu ochrany jednotlivých objektov pripojených na pult centrálnej ochrany. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 

 	 
K bodu 29 
Navrhujeme vypustiť, ide o zbytočnú administratívu, finančne to zaťaží povinné osoby. V dôvodovej správe táto navrhovaná zmena vôbec nie je odôvodnená. Oznámenie žiadateľovi, že povinná osoba žiadosť odloží, ak žiadateľ nedoplní žiadosť je možné vo už vo výzve na doplnenie žiadosti. 
 	O 	A 	Bod 29 vypustený. 	
 	Pripomienka k §5b) 
Žiadame v § 5b) na konci doplniť nový odsek (4) s nasledovným znením: 

(4) Ustanovenia odsekov (1) a (2) sa vzťahujú na povinné osoby podľa v § 2 ods. (3) v zmysle § 3 ods. (2). 

Zdôvodnenie: 

Obchodné spoločnosti spoluzaložené obcou, aj keď je obec len menšinovým akcionárom/spoločníkom sú osobami povinnými podľa § 2 ods. 3 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám (ďalej len „ZSPI“). 
Tieto obchodné spoločnosti majú teda povinnosti povinných osôb podľa spomínaného zákona, t.j. zverejniť povinne zverejňované zmluvy (podľa § 5a ZSPI), ako aj objednávky, faktúry na tovary a služby (§ 5b), a to spôsobom uvedeným v ZSPI. 
Podľa § 5a ZSPI zverejňuje povinná osoba uzavreté písomné zmluvy obsahujúce informáciu (tovar, službu): 
• získanú za verejné prostriedky (t.j. peniaze), 
• týka sa používania verejných prostriedkov, 
• týka sa nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, atď., 
• týka sa nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie. 
Toto vecné vymedzenie však nie je uvedené pre zverejňovanie faktúr a objednávok. 
Podľa § 3 ods.2 ZSPI má povinná osoba uvedená v § 2 ods. 3 ZSPI (t.j. spoločnosti spoluzaložené obcou) len obmedzenú povinnosť sprístupňovať informácie. Ide o informácie (zmluvy, objednávky, faktúry a pod.): 
• o hospodárení s verejnými prostriedkami (napr. použití peňazí zo štátnej dotácie), 
• o nakladaní s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku, atď. (napr. predaj a prenájom majetku) 
• týkajúcich sa životného prostredia, 
• o uzatvorených zmluvách. 
Máme za to, že toto obmedzenie sa vzťahuje aj na zverejňovanie podľa novej právnej úpravy a teda, že aj povinnosť zverejňovať objednávky a faktúry podľa § 5b ZSPI sa vzťahuje len na tie objednávky a faktúry, ktoré sa týkajú verejných zdrojov a majetku, príp. životného prostredia. 
Podľa nášho názoru peňažné alebo vecné vklady obcí do základného imania spoločností neostávajú peniazmi alebo majetkom obce, ale sú súkromným majetkom firmy a obec namiesto nich získava obchodný podiel alebo akcie. V tomto prípade nejde o verejné zdroje a verejný majetok. 
Záverom poznamenávame, že účelom zákona je ochrániť verejné prostriedky a majetok pred rozkrádaním, korupčným zneužitím a pod., ako aj ochrana životného prostredia. Predpokladáme, že zákonadarca nechecel širším vymedzením rozsahu zverejňovaných objednávok a faktúr stanvosiť osobitnú normu, ktorá by v tomto špeciálnom prípade derogovala normu v § 3 ods. (2). Taktiež, ak právna úprava nebude reagovať na túto pripomienku bude dochádzať k zásahom do slobody podnikania, pretože obchodné spoločnosti, ktoré boli historicky založené štátom a štát v nich vlastní minoritný (a niekedy aj zanedbateľný) podiel, strácajú právo na ochranu obchodného tajomstva, nakoľko musia zverejňovať všetky svoje zmluvy vrátane dôverných informácií obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy. Preto sme toho názoru, že aj povinnosť zverejňovať zmluvy, objednávky a faktúry sa vzťahuje len na tie prípady, ktoré sa týkajú verejných zdrojov a majetku. 

 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
 	celému materiálu 
Namietame súčasné znenie navrhovanej novely najmä z týchto dôvodov: 
1) Narušenie hospodárskej súťaže (znevýhodnenie VSE ako dodávateľa elektrickej energie voči alternatívnym dodávateľom) 
2) Prekročenie medzí stanovených Ústavou SR (stanovenie informačnej povinnosti aj súkromno-právnym subjektom vykonávajúcich podnikateľskú činnosť v otvorenej hospodárskej súťaži) 
3) Predĺženie lehôt na dodávku elektrickej energie (v rozpore s cieľmi v oblasti energetiky) 
4) Zaťaženie a zneprehľadnenie Centrálneho registra zmlúv 

Povinnými osobami v zmysle zákona by mali byť len osoby, ktorých verejný charakter vyplýva priamo z právneho poriadku a ktoré nakladajú s verejnými prostriedkami alebo hospodária s majetkom štátu. Subjekty súkromného práva, t.j. aj obchodné spoločnosti, by mali byť považované za povinné osoby v zmysle zákona výlučne len v prípade, ak nakladajú s verejnými prostriedkami (štátne prostriedky, prostriedky EU, majetok štátu, obcí, vyšších územných celkov), t.j. musí tu byť naplnený určitý vecný prvok. Takéto vymedzenie povinných osôb je v súlade s účelom zákona, a to priehľadnosť toku verejných financií, možnosť kontroly a prekážka netrasparentnosti a korupcii pri vynakladaní verejných prostriedkov, resp. pri hospodárení s majetkom štátu. 

Navrhované znenie ustanovenia § 2 ods. 3 zahŕňa aj obchodné spoločnosti, v ktorých má štát akúkoľvek majetkovú účasť, a to bez ohľadu na to, či tieto obchodné spoločnosti, ako subjekty súkromného práva, nakladajú s verejnými prostriedkami alebo hospodária s majetkom štátu. Navrhované znenie predstavuje neprimeraný a neproporcionálny zásah do Ústavou Slovenskej republiky garantovaných práv a právom chránených záujmov, najmä pokiaľ ide o právo na podnikanie, právo vlastniť majetok a právo na ochranu obchodného tajomstva. Návrh je tiež v rozpore s ústavným princípom rovnosti a zákazu diskriminácie. V tomto kontexte má Návrh, okrem iného, negatívny dopad na podnikateľské prostredie v Slovenskej republike. 

Verejný charakter vlastníctva akcií obchodných spoločností nemožno zamieňať so súkromným charakterom vlastníctva samotných obchodných spoločností ako samostatného subjektu práva, t.j. napr. verejné vlastníctvo akcií obchodných spoločností neznamená, že aj vlastníctvo obchodných spoločností má verejný charakter a malo by teda podliehať sprístupňovaniu alebo zverejňovaniu informácií podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
SPP 	K bodu 1 Návrhu 
V bode 1 sa vypúšťajú slová „to neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe“ a nahrádzajú sa slovami „to neplatí, ak dôjde k prevodu časti účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe postupom podľa osobitného predpisu[poznámka pod čiarou] “ 

Ustanovenie § 2 ods. 3 znie nasledovne: 

(3) Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby založené povinnými osobami podľa odseku 1 a 2; to neplatí, ak dôjde k prevodu časti účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe postupom podľa osobitného predpisu [poznámka pod čiarou]. 

Poznámka pod čiarou znie: „zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby“. 

Odôvodnenie: 

Navrhované znenie ustanovenia § 2 ods. 3 zahŕňa aj obchodné spoločnosti, v ktorých má štát akúkoľvek majetkovú účasť, a to bez ohľadu na to, či tieto obchodné spoločnosti, ako subjekty súkromného práva, nakladajú s verejnými prostriedkami alebo hospodária s majetkom štátu. Navrhované znenie predstavuje neprimeraný a neproporcionálny zásah do Ústavou Slovenskej republiky garantovaných práv a právom chránených záujmov, najmä pokiaľ ide o právo na podnikanie, právo vlastniť majetok a právo na ochranu obchodného tajomstva. Návrh je tiež v rozpore s ústavným princípom rovnosti a zákazu diskriminácie. V tomto kontexte má Návrh, okrem iného, negatívny dopad na podnikateľské prostredie v Slovenskej republike. 

Verejný charakter vlastníctva akcií obchodných spoločností nemožno zamieňať so súkromným charakterom vlastníctva samotných obchodných spoločností ako samostatného subjektu práva, t.j. napr. verejné vlastníctvo akcií obchodných spoločností neznamená, že aj vlastníctvo obchodných spoločností má verejný charakter a malo by teda podliehať sprístupňovaniu alebo zverejňovaniu informácií podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám. 

Povinnými osobami v zmysle zákona by mali byť len osoby, ktorých verejný charakter vyplýva priamo z právneho poriadku a ktoré nakladajú s verejnými prostriedkami alebo hospodária s majetkom štátu. Subjekty súkromného práva, t.j. aj obchodné spoločnosti, by mali byť považované za povinné osoby v zmysle zákona výlučne len v prípade, ak nakladajú s verejnými prostriedkami (štátne prostriedky, prostriedky EU, majetok štátu, obcí, vyšších územných celkov), t.j. musí tu byť naplnený určitý vecný prvok. Takéto vymedzenie povinných osôb je v súlade s účelom zákona, a to priehľadnosť toku verejných financií, možnosť kontroly a prekážka netransparentnosti a korupcii pri vynakladaní verejných prostriedkov, resp. pri hospodárení s majetkom štátu. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SPP 	Za bod č. 2 Návrhu sa vkladá nový bod č. 3 
nový bod č. 3 znie: 

„§ 3 ods. 2 znie: 

Povinná osoba podľa § 2 ods. 3 sprístupní iba informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom obce a o obsahu, plnení a činnostiach vykonávaných na základe predmetnej zmluvy týkajúcej sa týchto informácií alebo nakladania s takýmto majetkom. [poznámka pod čiarou]. Za verejné prostriedky alebo majetok štátu, vyššieho územného celku alebo obce sa pre účely tohto zákona nepovažujú prostriedky alebo majetok vložený povinnou osobou podľa § 2 ods. 1 a 2 do základného imania povinnej osoby podľa § 2 ods. 3, ktorá je obchodnou spoločnosťou. Povinná osoba podľa § 2 ods. 3 ďalej sprístupní informácie o životnom prostredí, 3a) o úlohách alebo odborných službách týkajúcich sa životného prostredia a o obsahu, plnení a činnostiach vykonávaných na základe predmetnej zmluvy týkajúcej sa týchto informácií. 

Poznámka pod čiarou znie: „napríklad § 21 zákona č. 514/2009 Zb. o doprave na dráhach“.“ 

Odôvodnenie: 

Vzhľadom na novú povinnosť povinných osôb zverejňovať zmluvy a súvisiace informácie podľa §§ 5a a 5b a dôsledky vyplývajúce z porušenia tejto povinnosti podľa § 47a ods. 1 a 4 Občianskeho zákonníka, je v zmysle § 3 ods. 2 nevyhnutné spresniť a jednoznačne stanoviť pre povinné osoby podľa § 2 ods. 3 a tretie osoby, čo je považované pre účely zákona o slobodnom prístupe k informáciám za verejné prostriedky a/alebo majetok štátu, vyššieho územného celku, obce a ktoré zmluvy a informácie musia byť zverejnené podľa §§ 5a a 5b. Týmto nie je dotknutá povinnosť povinnej osoby zverejniť informácie o životnom prostredí, o úlohách alebo odborných službách týkajúcich sa životného prostredia na základe podanej žiadosti. Prepojenie obsahu, plnení a vykonávaných činností na základe uzatvorenej zmluvy s nakladaním s verejnými prostriedkami, resp. hospodárením s majetkom štátu sa dosahuje slovným spojením na základe „predmetnej zmluvy“, t.j. zmluvy týkajúcej sa nakladania s verejnými prostriedkami. Navrhovaná úprava znenia § 3 ods. 2 má zabrániť účelovej interpretácii a problémom v aplikačnej praxi, a to predovšetkým s ohľadom na Ústavou Slovenskej republiky garantovaný princíp právnej istoty, ako jeden z atribútov právneho štátu. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SPP 	K bodu 7 Návrhu (novému bodu 8) 
V § 5a ods. 1 sa za slovami „povinnými osobami podľa § 2 ods. 2“ vypúšťajú slová „alebo 3“ a zároveň sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: „Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú písomné zmluvy v rozsahu § 3 ods. 2, prvej a druhej vety.“ 

Ustanovenie § 5a ods. 1 znie nasledovne: 

„(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba a ktorá obsahuje informáciu, ktorá sa získala za verejné prostriedky, 7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb, ktoré sú povinnými osobami podľa § 2 ods. 2, na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie. Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú písomné zmluvy v rozsahu § 3 ods. 2., prvej a druhej vety.“ 

Odôvodnenie: 

V zmysle Návrhu by povinnému zverejňovaniu podliehali aj písomné zmluvy obchodných spoločností s akoukoľvek majetkovou účasťou štátu, a to bez ohľadu na to, či sa tieto zmluvy týkajú nakladania s verejnými prostriedkami alebo hospodárenia s majetkom štátu. Ako je uvedené v odôvodnení k bodu 1 (§ 2 ods. 3) navrhovaný rozsah zmlúv, ktoré majú podliehať povinnému zverejňovaniu, bez akejkoľvek nadväznosti na skutočnosť, či obsahujú informácie, ktoré boli získané za verejné prostriedky alebo sa týkajú používania verejných prostriedkov, je neprimeraným a neproporcionálnym zásahom do Ústavou Slovenskej republiky a právom Európskej únie garantovaných práv obchodných spoločností, pričom ide najmä o porušenie práva na podnikanie, právo vlastniť majetok a zákazu diskriminácie. 

Právo na podnikanie v zmysle Ústavy Slovenskej republiky zaručuje obchodným spoločnostiam aj zmluvnú slobodu (napr. nadobudnutie účinnosti zmluvy), ako aj právo na ochranu obchodného tajomstva. Obchodné tajomstvo a možnosť ochrany obchodne citlivých informácií patrí medzi základné predpoklady podnikania v trhovom prostredí a zároveň medzi práva chránené právom na podnikanie. Obchodné tajomstvo je ako iná majetková hodnota súčasťou vlastníckeho práva a požíva ochranu. Návrh predstavuje zásah do vlastníckeho práva určených spoločností a vo svojich dôsledkoch pozbavuje spoločnosti obchodného a bankového tajomstva, ku ktorým majú vlastnícke právo a ich ochrany. 

Ak základným účelom zákona je sprístupňovanie informácií, týkajúce sa nakladania s verejnými prostriedkami, potom stanovenie určitých povinností iba niektorým obchodným spoločnostiam, ako to predpokladá Návrh, je diskriminačné, pretože sa nevzťahuje na všetky obchodné spoločnosti pôsobiace na trhu. Navyše, navrhovaná úprava je tým v rozpore aj s princípom proporcionality a primeranosti pokiaľ ide o dosiahnutie vyššie uvedeného cieľa a verejného záujmu. Rovnováha verejného a súkromného záujmu je dôležitým kritériom na určovanie primeranosti obmedzenia každého základného práva a slobody. Návrh disproporčne narúša rovnováhu medzi verejným záujmom a požiadavkou ochrany základných práv obchodných spoločností. 

Vzhľadom na vyššie uvedené sa navrhuje primeraná úprava ustanovenia § 5a) ods. 1 zákona tak, aby za povinne zverejňované boli považované len tie písomné zmluvy, ktoré obsahujú informácie, ktoré boli získané za verejné prostriedky alebo sa týkajú nakladania s verejnými prostriedkami alebo nakladania s majetkom štátu. Podobne sa navrhuje úprava ustanovenia § 5b) ods. 2. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
SPP 	K bodu 15 Návrhu (novému bodu 16) 
V bode 15 (novom bode 16) sa v novom odseku 2 § 5b) za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie „Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú údaje podľa odseku 1 len v rozsahu § 3 ods. 2, prvej a druhej vety.“ 

Nový odsek 2 v § 5b znie nasledovne: 

„(2) Údaje odseku 1 písm. a) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa vyhotovenia objednávky tovarov, služieb a prác; to neplatí, ak objednávka súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá nadobudla účinnosť podľa zákona.7g) Údaje podľa odseku 1 písm. b) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa doručenia faktúry na tovary, služby a práce povinnej osobe, najneskôr však do 30 dní odo dňa jej zaplatenia. Povinné osoby podľa § 2 ods. 3 zverejňujú údaje podľa odseku 1 len v rozsahu § 3 ods. 2, prvej a druhej vety.“ 

Odôvodnenie: 
Odôvodnenie k predchádzajúcemu bodu sa na tento bod vzťahuje primerane. Navrhovaná zmena logicky nadväzuje tiež na nové znenie § 3 ods. 2. Za účelom určitosti povinností podľa § 5a a 5b sú z povinného zverejňovania vylúčené zmluvy a ďalšie dokumenty podľa § 3 ods. 2, tretej vety. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
 	§ 8 zákona 
Navrhujeme v § 8 navrhovanej novely zákona doplniť nasledovný text (označený tučným písmom): 

...nemá oprávnený prístup, „alebo sú to informácie, ktoré podľa osobitných zákonov podliehajú povinnosti zachovávať mlčanlivosť (odkaz napr. na zákon č. 540/2007 Z.z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov)“, povinná osoba... 

Odôvodnenie: 
Je potrebné vecne rozšíriť znenie tohto ustanovenia tak, aby neupravoval iba ochranu utajovaných skutočností a bankového a daňového tajomstva, ale tiež tých informácií, ktoré podľa osobitných zákonov podliehajú povinnosti zachovávať mlčanlivosť. Tak napr. podľa § 30 ods. 2 zák. č. 540/2007 Z.z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov sú členovia orgánu a zamestnanci Úradu pre dohľad nad výkonom auditu zaviazaní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s dohľadom. V nadväznosti na to vypustiť § 13 tohto zákona. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
 	§ 11 zákona 
Navrhujeme v § 11 v ods. 1 zákona za písm. j) doplniť písm. k) v nasledovnom znení: 

„informáciu už sprístupnila a žiadateľ požaduje opätovne sprístupniť obsahovo už sprístupnenú informáciu.“ 

Odôvodnenie: 
V praxi sa často vyskytli prípady, ak žiadateľ úmyselne „šikanuje“ a „byrokratizuje“ povinnú osobu a žiada opätovne sprístupniť informáciu, ktorá po obsahovej stránke bola už sprístupnená (napr. žiadateľ zmení slovosled v opakovanej žiadosti, gramaticky upraví novú žiadosť, symbolicky ju doplní a pod.). Ide taktiež o to, aby tento zákon v odôvodnenom rozsahu poskytoval tiež primeranú ochranu povinným osobám a neriešil výlučne len široké práva žiadateľov. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
 	§ 13 zákona  
Navrhujeme vypustiť v § 13 zákona. 

Odôvodnenie 
Toto ustanovenie je potrebné vypustiť, pretože takáto formulácia ruší povinnosť zachovávať mlčanlivosť uvedenú v ostatných zákonoch (napr. zákon č. 540/2007 Z.z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov) 
 	Z 	N 	Nadrámec návrhu zákona. 	
 	§ 17 ods. 1 zákona 
Navrhujeme pôvodný § 17 ods. 1 zákona: 

Žiadosť o sprístupnenie informácií povinná osoba vybaví bez zbytočného odkladu, najneskôr do ôsmich pracovných dní odo dňa podania žiadosti alebo odo dňa odstránenia nedostatkov žiadosti podľa § 14 ods. 2 a 3 a do 15 pracovných dní, ak sa sprístupňuje informácia nevidiacej osobe v prístupnej forme podľa § 16 ods. 2 písm. a), ak tento zákon neustanovuje inak. 

nahradiť novým § 17 ods. 1 v nasledovnom znení: 

„Žiadosť o sprístupnenie informácií povinná osoba vybaví bez zbytočného odkladu, najneskôr do desiatich pracovných dní. Lehota začína plynúť prvým pracovným dňom nasledujúcim po dni jej doručenia alebo odo dňa odstránenia nedostatkov žiadosti podľa § 14 ods. 2 a 3 a do 15 pracovných dní, ak sa sprístupňuje informácia nevidiacej osobe v prístupnej forme podľa § 16 ods. 2 písm. a), ak tento zákon neustanovuje inak.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že niektorí žiadatelia sú chronickí žiadatelia o sprístupnenie informácií, ktorí žiadajú sprístupniť informácie aj vo viacerých žiadostiach denne, je potrebné predĺžiť lehotu na vybavenie, aby nevznikal časový stres. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
 	§ 17 ods. 2 zákona 
V pôvodnom § 17 ods. 2 zákona navrhujeme nahradiť slová ...osem pracovných dní... slovami: 

„...desať pracovných dní... 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že niektorí žiadatelia sú chronickí žiadatelia o sprístupnenie informácií, ktorí žiadajú sprístupniť informácie aj vo viacerých žiadostiach denne, je potrebné predĺžiť lehotu na vybavenie, aby nevznikal časový stres. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
 	§ 21a zákona  
Navrhujeme v § 21a v ods. 1 zákona za písm. c) doplniť písm. d) v nasledovnom znení: 

„zneužíva ustanovenia tohto zákona vo vzťahu k povinnej osobe.“ 

Odôvodnenie: 
V praxi sa často vyskytujú prípady „šikanovania“ povinných osôb rôznymi „nezmyselnými“ žiadosťami, s ktorými sa povinné osoby musia zaoberať, ak sa žiadateľ odvolá na zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám. Takéto žiadosti sú často žiadosťami „nad rámec“ zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a ich cieľom nie je využívanie práv, ktoré citovaný zákon dal žiadateľom, ale často ide o úmyselné zneužívanie zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám, ktoré má nadväzne pokračovanie na obvodných úradoch v súvislosti s pojednávaním tzv. priestupkov. Preto navrhujeme, aby sa vyváženou formou reagovalo na to, ak zo strany žiadateľa pôjde o vedomé zneužívanie citovaného zákona, aby takéhoto žiadateľa bolo možné priestupkovo postihnúť. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
 	Čl. II § 42a zákona 
Navrhujeme v Čl. II § 42a zákona odstrániť na konci vety bodku a nahradiť ju nasledovným textom: 

„ a aj žiadateľ, ktorý zneužíva ustanovenia zákona o slobodnom prístupe k informáciám vo vzťahu k povinnej osobe.“ 

Odôvodnenie: 
V praxi sa často vyskytujú prípady „šikanovania“ povinných osôb rôznymi „nezmyselnými“ žiadosťami, s ktorými sa povinné osoby musia zaoberať, ak sa žiadateľ odvolá na zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám. Takéto žiadosti sú často žiadosťami „nad rámec“ zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a ich cieľom nie je využívanie práv, ktoré citovaný zákon dal žiadateľom, ale často ide o úmyselné zneužívanie zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám, ktoré má nadväzne pokračovanie na obvodných úradoch v súvislosti s pojednávaním tzv. priestupkov. Preto navrhujeme, aby sa vyváženou formou reagovalo na to, ak zo strany žiadateľa pôjde o vedomé zneužívanie citovaného zákona, aby takéhoto žiadateľa bolo možné priestupkovo postihnúť. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
KSK 	K Čl. I bodu 34 (§19) 
§ 19 vrátane nadpisu znie: 
„§ 19 
Opravné prostriedky 

(1) Proti rozhodnutiu povinnej osoby o odmietnutí požadovanej informácie možno podať odvolanie v lehote 15 dní od doručenia rozhodnutia alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti podľa § 17. Odvolanie sa podáva povinnej osobe, ktorá rozhodnutie vydala alebo mala vydať. 

(2) O odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje nadriadený povinnej osoby, ktorá vo veci rozhodla alebo mala rozhodnúť. Ak povinná osoba nemá nadriadený orgán, o odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy, do ktorého pôsobnosti patrí. Proti rozhodnutiu ústredného orgánu štátnej správy možno podať rozklad, o ktorom rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy. 

(3) Ak je povinnou osobou obec, v prvom stupni rozhoduje obecný úrad, ktorý je na tento účel správnym orgánom. O odvolaní proti rozhodnutiu obecného úradu rozhoduje starosta v lehote do 16 pracovných dní odo dňa doručenia odvolania povinnej osobe. Ak nie je zriadený obecný úrad, v prvom stupni rozhoduje starosta a o opravnom prostriedku rozhoduje súd.27aa). 

(4) Ak je povinnou osobou samosprávny kraj, v prvom stupni rozhoduje úrad samosprávneho kraja, ktorý je na tento účel správnym orgánom. O odvolaní proti rozhodnutiu úradu samosprávneho kraja rozhoduje predseda samosprávneho kraja v lehote do 16 pracovných dní odo dňa doručenia odvolania povinnej osobe. Ak nie je zriadený úrad samosprávneho kraja, v prvom stupni rozhoduje predseda samosprávneho kraja a o opravnom prostriedku rozhoduje súd.27aa) 

(5) Ak ide o povinnú osobu podľa § 2 ods. 2 alebo 3, ktorá nemá nadriadený orgán, o odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje štatutárny orgán zriaďovateľa, alebo zakladateľa. 

(6) Ak povinná osoba nevyhovie odvolaniu v plnom rozsahu, predloží ho spolu so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu najneskôr do 15 dní odo dňa, keď jej odvolanie bolo doručené. Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 16 pracovných dní odo dňa doručenia odvolania povinnou osobou. Odvolací orgán rozhodne o rozklade do 16 pracovných dní odo dňa doručenia rozkladu žiadateľom. Ak odvolací orgán v ustanovenej lehote nerozhodne, predpokladá sa, že vydal rozhodnutie, ktorým odvolanie zamietol a napadnuté rozhodnutie potvrdil; za deň doručenia tohto rozhodnutia sa považuje druhý deň po uplynutí lehoty na vydanie rozhodnutia. 

(7) Ak odvolací orgán vyhovie odvolaniu v celom rozsahu a má požadovanú informáciu k dispozícii, sprístupnením požadovanej informácie zmení rozhodnutie povinnej osoby voči ktorému bolo odvolanie podané; to platí aj pre konanie o rozklade. 

(8) Rozhodnutie o odmietnutí žiadosti možno preskúmať v súdnom konaní podľa osobitného zákona.27)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 27aa znie: 
„27aa) Tretia hlava piatej časti Občianskeho súdneho poriadku.“. 

Odôvodnenie: 
Naše zmeny sme zapracovili do nového znenia §19. V §19 ods. 2 navrhujeme vložiť za prvou vetou novú vetu a za ods. 4 vložiť nový odsek 5. V rámci novelizácie predmetného ustanovenia je potrebné riešiť aj prípady právnických osôb založených alebo zriadených napr. vyššími územnými celkami, obcami atď. – viď. § 2 ods. 2 a 3 zákona, kedy povinná osoba nemá nadriadený orgán. 
V našom návrhu na doplnenie vychádzame z obdobnej úpravy uvedenej v § 4 zákona číslo 
552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SLASPO 	Čl. I 27. bod 
K 27. bodu 
V § 11 ods. 1 sa za písmeno i) vkladá nové písmeno j), ktoré znie : 
„j) jej sprístupnenie by mohlo ohroziť účinnosť zabezpečenia predmetu poistenia,“. 

Doterajšie písmeno j) sa označuje ako písmeno k). 

Odôvodnenie: 

Z verejných prostriedkov sa často hradí aj poistenie majetku alebo zodpovednosti verejných inštitúcii, kedy býva súčasťou uzavretej poistnej zmluvy aj zoznam poisteného majetku, dokumentácia o spôsobe zabezpečenia majetku pred krádežou, požiarom a inými rizikami, celková analýza rizík a pod. Ak by museli byť všetky tieto dokumenty zverejňované, mohlo by dôjsť k poškodeniu záujmov poistníka, ale aj poisťovne, pretože by to znamenalo významné zvýšenie nebezpečenstva zneužitia týchto informácií ( napr. zlodej by ľahko prekonal inak skryté technické zabezpečovacie zariadenie). V tomto kontexte sa potom javí nezverejňovanie alebo obmedzenie zverejňovania vyššie spomenutých dokumentov ako nevyhnutné. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
SLASPO 	K čl. I 8. bod 
K 8. bodu 
V § 5a ods.2 za slová „všeobecných obchodných podmienok“ vložiť slová „ alebo všeobecných poistných podmienok“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť ustanovenie o všeobecné poistné podmienky, ktoré taktiež spôsobujú administratívnu záťaž pre povinné osoby pri zverejňovaní zmlúv a sú predformulované pre viac zmlúv; nie celkom ich však možno zahŕňať pod všeobecné obchodné podmienky. 
 	O 	N 	Nie je potrebné osobitne vymedzovať. V dôvodovej ej vysvetlené, že: Pojem všeobecné obchodné podmienky má subsumovať i všeobecné poistné podmienky poistiteľa (poistné podmienky podľa § 788 Občianske zákonníka) či iné podmienky používané v konkrétnom obchodnom odvetví.  	
Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí 	§2 ods. 3 
Novelizovaný text §2 ods. 3 by mal znieť: 
"Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby, ktoré sú prijímateľmi verejných prostriedkov a právnické osoby založené povinnými osobami podľa odseku 1 a 2; to neplatí, ak dôjde k úplnému zániku účasti povinnej osoby podľa odsekov 1 alebo 2 v ňou založenej povinnej osobe.“ 

Uvedený návrh zvyšuje mieru transparentnosti pri nakladaní s rozpočtovými prostriedkami štátu a v širšom aj verejnej správy, znižuje mieru korupcie a čiastočne aj administratívnu zátaž súdov a správnych orgánov tým, že umožňuje vyššiu mieru vnútornej i vonkajšej kontroly takýchto subjektov. Úrad pre Slovákov v zahraničí môže na základe poznatkov z vlastnej činnosti konštatovať, že subjekty, ktoré sú prijímateľmi dotácií (verejné prostriedky), majú tendenciu nesprístupňovať informácie týkajúce sa účtovníctva, či hospodárenia s verejnými prostriedkami, a to nielen externým žiadateľom o informácie, ale často ani vlastným členom (napr. občianske združenia ako právnické osoby). Rozšírením okruhu subjektov, ktoré sa považujú za povinné osoby aj o tie subjekty, ktoré sú prijímateľmi verejných prostriedkov, by sa tieto problémy podarilo vyriešiť. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
EXIMBANKA SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov(zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov  
Zásadná pripomienka: 

1.Bod 7 - § 5a ods. 1 
§ 5 ods. 1 znie: 
„(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba a ktorá obsahuje informáciu, ktorá: 
a) sa získala za verejné prostriedky, 7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, alebo 
b) sa týka nakladania s majetkom štátu, alebo 
c) sa týka nakladania s majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku, alebo 
d) sa týka nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie.“. 

Odôvodnenie: Doterajšie znenie citovaného ustanovenia umožňovalo dvojitý výklad. Pre vylúčenie akýchkoľvek pochybností sa navrhuje, aby bolo v zákone explicitne uvedené, ktoré zmluvy sa povinne zverejňujú. Podľa nášho názoru, účelom sledovaným zákonodarcuom bolo zvýšenie transparentnosti vo vzťahu k nakladaniu s verejnými prostriedkami, finančnými prostriedkami Európskej únie, ako aj nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku, a preto v prípade, ak povinná osoba nakladá s vlastnými zdrojmi, táto zmluva nie je povinne zverejňovanou zmluvou. 
 	Z 	A 	 	
EXIMBANKA SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov 
1.Bod 24 - § 10 ods. 1 
V § 10 ods. 1 sa za slovo nesprístupní vkladajú slová: „alebo nezverejní“. 

Odôvodnenie: V nadväznosti na navrhovanú novelu sa odporúča akceptovať uplatnenú pripomienku. 	O 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ST 	bod 1, § 2 ods. 3 
V § 2 ods. 3 sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to neplatí, ak: 
a) povinné osoby nie sú úplne alebo z väčšej časti zapojené na rozpočet povinnej osoby podľa odseku 1 alebo 2, 
b) povinné osoby nie sú ovládané povinnou osobou podľa odseku 1 alebo 2, alebo 
c) v povinnej osobe nie je viac ako polovica členov jej správneho orgánu, riadiaceho orgánu alebo kontrolného orgánu vymenovaná alebo volená povinnou osobou podľa odseku 1 a 2.“ 

Odôvodnenie 
Precizovanie definície v súlade s totožne navrhovanou definíciou povinnej osoby (§ 2 ods. 1 písm. e)) v navrhovanom zákone o opakovanom použití informácií, ako aj v súlade s definíciou verejnoprávneho subjektu podľa smernice 92/50/EHS. 
 	Z 	N 	Dané ustanovenie sa vypúšťa.  	
ST 	bod 4, § 5 ods. 1 písm. e) 
V § 5 ods. 1 písm. e) sa slová „predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk“ nahrádzajú slovami „právnych predpisov, pokynov, inštrukcií, znenia interných právnych predpisov a znenia výkladových stanovísk“ 
Odôvodnenie 
Dôvodová správa síce tvrdí, že sa okruh dokumentov rozširuje, ale v konkrétnej situácii môže dôjsť k sporu o to, či je interný pokyn alebo inštrukcia interným právnym predpisom alebo nie a teda či ju musia zverejniť (napr. interná metodika k výkonu štátneho dohľadu). Navrhujeme teda ust. § 5 ods. 1 doplniť aj o pokyny a inštrukcie. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ST 	bod 7, § 5a ods. 1  
§ 5a ods. 1 znie: „(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba a ktorá obsahuje informáciu, ktorá: 
a) sa získala za verejné prostriedky, 7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, alebo 
b) sa týka nakladania s majetkom štátu, alebo 
c) sa týka nakladania majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku, alebo 
d) sa týka nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie.“ 

Odôvodnenie: 
Účelom povinného zverejňovania zmlúv je zvýšenie transparentnosti nakladania s verejnými prostriedkami. Neexistuje žiadny relevantný dôvod preto, aby sa takáto úprava rozširovala nad rámec tohto sledovaného účelu aj vo vzťahu k majetku, ktorý nie je možné považovať za verejný. Navrhovaným rozšírením ustanovenia §5a ods. 1 by sa právna úprava rozšírila aj na zverejňovanie informácií týkajúcich sa nakladania s čisto súkromným majetkom, v prípade takých právnických osôb, v ktorých má povinná osoba (verejnoprávny subjekt) akúkoľvek, čo i len úplne minoritnú majetkovú účasť a ktoré vystupujú na trhu nie ako verejnoprávny subjekt alebo výsostne ako podnikateľský subjekt. Takýto postup je absolútne neodôvodnený a neprimeraný. Podľa nášho názoru by išlo o neoprávnené obmedzovanie hospodárskej súťaže. Zverejňovanie by obmedzilo hospodársku súťaž tým, že by dotknutý subjekt absolútne znevýhodnilo voči konkurentom, ktorí by sa priamo oboznamovali prakticky s celým komplexom obchodných vzťahov, zámerov a cien dotknutého subjektu. Aj samotní zmluvní partneri, vrátane zákazníkov by prirodzene strácali záujem uzavrieť zmluvu s dotknutým subjektom – po prvé kvôli tomu, že by sa ich účasť na zmluve s dotknutým subjektom, vrátane podrobností o ich ekonomickom správaní musela zverejniť a po druhé preto, že by z dôvodu uzavretia zmluvy s dotknutým subjektom nemali dostať požadované plnenie hneď po uzavretí zmluvy z dôvodu odloženej účinnosti (na rozdiel od konkurencie, kde k plneniu môže dôjsť okamžite), nehovoriac o tom, že v mnohých bežných životných situáciách by odloženie účinnosti zmluvy bolo v praxi absolútne neprijateľné . Značnou konkurenčnou nevýhodou by bolo tiež neprimerané obmedzenie zmluvnej voľnosti pri dojednávaní zmluvných vzťahov vyplývajúcich z prevádzkovania podnikateľskej činnosti daného subjektu, ktorý by na rozdiel od svojich konkurentov bol obmedzený pri dojednávaní účinnosti zmluvy, výpovednej lehoty, a pod. 
Taktiež máme za to, že by išlo o porušenie pravidla rovnakého zaobchádzania, a teda diskrimináciu takéhoto subjektu na trhu – nerovnaké podmienky na podnikanie, vytváranie neprimeraných prekážok pre jedného z podnikateľov v rámci toho istého relevantného trhu. Takéto zaobchádzanie neumožňuje ani legislatíva EÚ – priamo Zmluva o o EÚ ako aj európska judikatúra takéto postupy zakazuje. Neprimeraná administratívna záťaž - rozpor s nariadením rady 1/2003, najmä vo vzťahu k zákazníckym zmluvám pri hospodárskej súťaži. 
Taktiež ide o porušenie ústavných práv – čl.13, čl. 20, čl. 35, čl. 55. 
Treba tiež poukázať na riziká vyplývajúce z takejto úpravy pre spotrebiteľov: riziko neprimeranej podmienky odloženia účinnosti, porušovanie ochrany osobných údajov spotrebiteľov (FO) zverejňovaním údajov zmluvnej strany, zverejňovaním informácií o ekonomickom správaní spotrebiteľa. 
Pokiaľ v danom subjekte je aj väčšinový zahraničný akcionár, môže navrhovaná úprava narážať aj na povinnosti SR pri dodržovaní pravidiel o ochrane investícií a vzhľadom na diskriminačné znaky navrhovanej úpravy môže poškodzovať investície zahraničného akcionára do akcií dotknutého subjektu. 
 	Z 	A 	 	
ST 	bod 8, § 5a ods. 2 
V § 5a ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „Rovnako sa nezverejňujú prílohy povinne zverejňovanej zmluvy, a to technické predlohy, návody, výkresy, modely, vzory, ktorých zverejnenie je spojené s ťažko prekonateľnou prekážkou a ustanovenia všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok, ak časť obsahu povinne zverejňovanej zmluvy je určená odkazom na ne a zároveň totožné ustanovenia všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok boli zverejnené tou istou povinnou osobu spolu s inou povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá už nadobudla účinnosť alebo bolo totožné znenie všeobecných obchodných podmienok alebo iných obdobných podmienok zverejnené v registri alebo na webovskom sídle povinnej osoby.“ 

Odôvodnenie 
Rozšírenie aj na iné obchodné podmienky, prípadne cenníky a tarify 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ST 	§ 5a ods. 3 
Do § 5a ods. 3 doplniť písmeno „h) zmluva o výkone funkcie člena štatutárneho alebo dozorného orgánu“ 
alebo 
„h) zmluva o výkone funkcie člena štatutárneho alebo dozorného orgánu, ktorý nebol za člena tohto orgánu nominovaný ako zástupca povinnej osoby podľa § 2 ods. 1 alebo 2.“ 

Odôvodnenie 
Rovnako ako pracovná resp. služobná zmluva aj zmluva o výkone funkcie upravuje podmienky výkonu určitých činností. V tomto kontexte neexistuje dôvod na odlišný prístup k zverejňovaniu daného typu zmlúv a nakladanie s nimi inak ako je to v prípade pracovných, služobných zmlúv resp. dohôd o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. 
 	Z 	N 	Doterajšia prax s uplatňovaním daného inštitútu po novele infozákona č. 546/2010 Z.z. neukázal, že by bola potrebná legislatívna zmena.  	
ST 	bod 16, § 5b ods. 3 
§ 5b ods. 3 znie: 
(3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 sa nevzťahujú na povinnú osobu podľa § 5a ods. 3 písm. e) a ani na také objednávky alebo faktúry, ktoré neobsahujú informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu, majetkom vyššieho územného celku, majetkom obce alebo s finančnými prostriedkami Európskej únie. 

Odôvodnenie 
Rovnako ako pri povinne zverejňovaných zmluvách, aj v prípade objednávok a faktúr by mali mať povinné osoby povinnosť zverejňovať iba také objednávky a faktúry, ktoré sa týkajú nakladania s verejným majetkom, v žiadnom prípade nie nakladania so súkromným majetkom. Platia tu tie isté právne výhrady ako pri § 5a ods. 1. 
 	Z 	A 	 	
ST 	bod 21, § 8 
Nadpis § 8 znie: 

„Ochrana utajovaných skutočností, telekomunikačného, bankového a daňového tajomstva“. 

Odôvodnenie 
Doplnenie telekomunikačného tajomstva do obmedzení prístupu k informáciám 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ST 	bod 22, § 8 
V § 8 sa v prvej vete za slová „alebo je predmetom“ dopĺňajú slová „telekomunikačného tajomstva alebo“ 
V § 8 sa na konci pripája táto veta: „Porušením alebo ohrozením bankového tajomstva nie je zverejnenie povinne zverejňovanej zmluvy podľa § 5a ods. 1.“. 
Odôvodnenie 
Doplnenie telekomunikačného tajomstva do obmedzení prístupu k informáciám 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
ST 	bod 34, § 19 
§ 19 vrátane nadpisu znie: 
„§ 19 
Opravné prostriedky 

(1) Proti rozhodnutiu povinnej osoby o odmietnutí požadovanej informácie možno podať odvolanie v lehote 15 dní od doručenia rozhodnutia alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti podľa § 17. Odvolanie sa podáva povinnej osobe, ktorá rozhodnutie vydala alebo mala vydať. 

(2) O odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje nadriadený povinnej osoby, ktorá vo veci rozhodla alebo mala rozhodnúť. Proti rozhodnutiu ústredného orgánu štátnej správy možno podať rozklad, o ktorom rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy. 

(3) Ak je povinnou osobou obec, v prvom stupni rozhoduje obecný úrad, ktorý je na tento účel správnym orgánom. O odvolaní proti rozhodnutiu obecného úradu rozhoduje starosta v lehote do 15 dní odo dňa doručenia odvolania povinnej osobe. Ak nie je zriadený obecný úrad, v prvom stupni rozhoduje starosta a o opravnom prostriedku rozhoduje súd.27aa). 

(4) Ak je povinnou osobou samosprávny kraj, v prvom stupni rozhoduje úrad samosprávneho kraja, ktorý je na tento účel správnym orgánom. O odvolaní proti rozhodnutiu úradu samosprávneho kraja rozhoduje predseda samosprávneho kraja v lehote do 15 dní odo dňa doručenia odvolania povinnej osobe. Ak nie je zriadený úrad samosprávneho kraja, v prvom stupni rozhoduje predseda samosprávneho kraja a o opravnom prostriedku rozhoduje súd.27aa) 

(5) Ak povinná osoba nevyhovie odvolaniu v plnom rozsahu, predloží ho spolu so spisovým materiálom odvolaciemu orgánu najneskôr do 15 dní odo dňa, keď jej odvolanie bolo doručené. Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 15 dní odo dňa doručenia odvolania povinnou osobou. Odvolací orgán rozhodne o rozklade do 15 dní odo dňa doručenia rozkladu žiadateľom. Ak odvolací orgán v ustanovenej lehote nerozhodne, predpokladá sa, že vydal rozhodnutie, ktorým odvolanie zamietol a napadnuté rozhodnutie potvrdil; za deň doručenia tohto rozhodnutia sa považuje druhý deň po uplynutí lehoty na vydanie rozhodnutia. 

(6) Ak odvolací orgán vyhovie odvolaniu v celom rozsahu a má požadovanú informáciu k dispozícii, sprístupnením požadovanej informácie zmení rozhodnutie povinnej osoby voči ktorému bolo odvolanie podané; to platí aj pre konanie o rozklade. 

(7) Rozhodnutie o odmietnutí žiadosti možno preskúmať v súdnom konaní podľa osobitného zákona.27)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 27aa znie: 
„27aa) Tretia hlava piatej časti Občianskeho súdneho poriadku.“. 

Odôvodnenie 
Lehota je 16 pracovných dní je neprimerane dlhá a navrhujeme zachovať pôvodnú 15-dňovú lehotu na rozhodnutie o odvolaní. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.