Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Analýza dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	143  / 59 	
Počet vyhodnotených pripomienok	141 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	36  / 18 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	99  / 41 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	12 (0o,12z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	4 (3o,1z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	10 (2o,8z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
25 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre osoby so zdravotným postihnutím 	 	 	 	x 	
27 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
31 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
32 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
33 .	Fond národného majetku Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Národný inšpektorát práce 	 	 	 	x 	
35 .	Slovenská akadémia vied 	 	 	 	x 	
36 .	Slovenská informačná služba 	7 (1o,6z) 	 	 	 	
37 .	Sociálna poisťovňa 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
38 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
39 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
40 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	x 	 	
41 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
42 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
43 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
44 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
46 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
47 .	Nezávislé kresťanské odbory Slovenska 	 	 	 	x 	
48 .	Jednota dôchodcov na Slovensku  	 	 	 	x 	
49 .	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností  	 	 	 	x 	
50 .	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností  	 	 	 	x 	
51 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
52 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
53 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
54 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
55 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
56 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	12 (11o,1z) 	 	 	 	
57 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	16 (4o,12z) 	 	 	 	
58 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
59 .	Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	7 (1o,6z) 	 	 	 	
60 .	Verejnosť 	31 (31o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	143 (84o,59z) 	0 (0o,0z) 	11 	25 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Prílohe č. 2 „Príplatky za výkon funkcie sudcu Ústavného súdu Slovenskej republiky, ostatných sudcov, prokurátorov a ich pozostalých“, bod 1.3. Príplatok k dôchodku pozostalých 
v Prílohe č. 2 „Príplatky za výkon funkcie sudcu Ústavného súdu Slovenskej republiky, ostatných sudcov, prokurátorov a ich pozostalých“, bod 1.3. Príplatok k dôchodku pozostalých, navrhujeme vypustiť ustanovenie o nevalorizácií predmetných príplatkov, z dôvodu prehodnotenia výkladu predmetnej problematiky ministerstvom spravodlivosti. 

Zároveň sa stotožňujeme so zásadnou pripomienkou Zboru väzenskej a justičnej stráže, ktorá bola uplatnená k časti 6.3. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov predmetného materiálu. 
 	O 	ČA 	Pripomienka k prílohe č. 2 akceptovaná. Pripomienka týkajúca sa ZVJS - rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – Zhrnutie 
V časti Zhrnutie žiadame vypustiť 7. a 8. odsek na strane 63 a 1. a najmä 2. (posledný) odsek na strane 64. 
Odôvodnenie: 
Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek je spracovaná ako samostatný materiál v zmysle úlohy č. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. 11. 2010. Na základe rokovaní medzi Ministerstvom vnútra SR a Ministerstvom financií SR v rámci medzirezortného pripomienkového konania k predmetnému materiálu bola spracovaná analýza finančnej udržateľnosti osobitného systému sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov v spolupráci Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR a Ministerstva obrany SR. V súčasnosti sú obidva materiály predmetom vzájomných rokovaní medzi Ministerstvom financií SR a Ministerstvom vnútra SR. V predloženom materiáli sú analyzované jednotlivé časti výsluhového zabezpečenia v rozpore s výsledkami a závermi ku ktorým došlo v rámci rokovaní k vzájomnej dohode. Dohodnuté východiská sú výsledkom kompromisu zúčastnených strán, avšak 
v predloženom materiáli nie sú zohľadnené dohodnuté zmeny, a nie sú premietnuté do prepočtov, ktoré boli vykonané na základe odlišných východísk. Materiál neobsahuje všetky návrhy riešení dohodnuté v rámci rozporového konania medzi Ministerstvom financií SR a Ministerstvom vnútra SR. Vloženie problematiky výsluhového zabezpečenia ozbrojených zložiek riešených komplexne v samostatnom materiáli v rámci prebiehajúceho legislatívneho procesu do iného materiálu, pričom obsahuje návrhy opatrení, ktoré neboli výsledkom dohody a stále sú predmetom vzájomných rokovaní je v rozpore s opatrením v bode B.28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, pretože iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 6.3 
Žiadame vypustiť celú časť 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov. 
Odôvodnenie: 
Vychádzajúc z opatrenia B. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010 zastávame názor, že iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 5.2.3 
V poslednom odseku v prvej vete na strane 48 navrhujeme slovo „poberateľoch“ nahradiť slovom „prispievateľoch“. 

Odôvodnenie: 
Pozri definíciu dependency ratio na strane 46. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 5.2.2 
V celom texte analýzy slovo „penzijný“ nahradiť slovom „dôchodkový“. 

Odôvodnenie: 
Gramatická úprava textu. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 5.1.2 
Porovnaním úmrtnosti mužov policajtov vo výsluhovom dôchodku so zvyškom mužskej populácie poberajúcej dôchodky, ktorá je približne rovnaká, spracovateľ vyvodil nesprávny názor, že nemožno obhájiť kratšiu dobu poberania dávky (str. 42-priemerný muž vo veku 62 r. sa dožije 16 r, policajt 16,5 r, vojak 20,5 r). 
Porovnaním strednej dĺžky života výsluhových dôchodcov a zvyšku mužskej populácie: „Nižší vek odchodu do výsluhového dôchodku teda v žiadnom prípade nie je možné obhajovať kratšou dĺžkou života policajtov a vojakov.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o porovnanie neporovnateľných skupín, pretože v poistnom systéme vzorka zahŕňa celú populáciu (aj zdravotne postihnutých), avšak do ozbrojených zložiek môže vstúpiť výlučne občan spĺňajúci prísne kritéria na zdravotnú, psychickú a intelektuálnu spôsobilosť. Z uvedeného vyplýva, že sa v značnej miere v služobnom pomere občan opotrebuje, ak sa úmrtnosť mužov v ozbrojených zložkách blíži k úmrtnosti zvyšku mužskej populácie, čo potvrdzuje zvýšenú náročnosť služby policajta v porovnaní so štandardným zamestnaním občana a zároveň opodstatňuje osobitný sociálny systém. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Analýza potvrdila, že stredná dĺžka života policajtov je približne rovnaká ako u zvyšku populácie. Cieľom bolo ilustrovať, že pri približne rovnakej dobe dožitia poberajú policajti dôchodok o 12 rokov dlhšie ako priemerná populácia mužov. Aj po zohľadnení skutočností uvádzaných MV SR a prípadnej väčšej štatistickej chybe výpočtu (môže však byť oboma smermi) je možné konštatovať, že rozdiel v poberaní dôchodku je značný a nevysvetľuje ho pripomienkujúcim subjektom uvádzaná kratšia dĺžka života.  	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 5. 
Žiadame vypustiť celú časť 5. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov. 
Odôvodnenie: 
Vychádzajúc z opatrenia B. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR.  	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 1.4 
Nesúhlasíme s konštatovaním na strane 8 BOX 2, že v prípade potreby je osobitný účet dotovaný príspevkami z ministerstva. 
Odôvodnenie: 
Ide o účelovo uvedený text, ktorý je obsahovo nesprávny, pretože v prípade prebytku boli do roku 2007 finančné prostriedky poukazované na štátny príjem a nezostávali nakumulované na osobitnom účte pre prípad „potreby“. Poznamenávame, že v prípade nedostatku finančných prostriedkov v Sociálnej poisťovni je deficit krytý prerozdelením medzi jednotlivými fondmi sociálneho poistenia najmä z rezervného fondu solidarity, ktorý sa na osobitnom účte netvorí (str. 18 ods. 3 sanácia dôchodkového fondu SP). Do časti výsluhového zabezpečenia je nevhodne zahrnutý výsluhový príspevok, ktorý je pri platení obdobou poistného na poistenie v nezamestnanosti a obdobou dávky v nezamestnanosti podľa všeobecného systému. Text uvedený v poznámke pod *) je nesprávny, poistné na výsluhový príspevok sa platí v prípade trvania služobného pomeru menej ako 15 rokov a nie 5, ako uvádza spracovateľ. V tejto časti mal spracovateľ poukázať nielen na závažnú skutočnosť, že ozbrojené zložky si na svoje dávky prispievajú vyššími platbami poistného vzhľadom na vyššie percentá odvodov, ale aj z dôvodu, že na platenie poistného na sociálne zabezpečenie nie je stanovený maximálny vymeriavací základ. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Uvedené zodpovedá súčasnému stavu. Poznámka pod tabuľkou bola upravená. 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 1.4 
Žiadame vypustiť celú časť 1.4 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov. 
Odôvodnenie: 
Vychádzajúc z opatrenia B. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá.  	
MV SR 	K vlastnému materiálu – časť 1. 
V časti 1. žiadame vypustiť slová „Výsluhové zabezpečenie je upravené…”. 
Odôvodnenie: 
Vychádzajúc z opatrenia B. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedené z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
MV SR 	K vlastnému materiálu – Úvod 
V úvodnej časti nesúhlasíme so znením posledného odseku: “Táto analýza je krokom k prijatiu celospoločenského konsenzu o potrebných zmenách v dôchodkovom systéme. Jej snahou je jasne a zrozumiteľne pomenovať súčasné problémy a vyvolať diskusiu, ako navzájom často protichodné ciele zosúladiť tak, aby dosiahnutý kompromis bol akceptovaný v čo možno najväčšej miere.”. 
Odôvodnenie: 
V rozpore s tým, čo je deklarované v uvedenom texte, je v súčasnosti v medzirezortnom pripomienkovom konaní materiál „Návrh zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov“, obsahujúci konkrétne legislatívne návrhy, ktoré podľa predloženej analýzy ešte len majú byť predmetom diskusie (napr. zavedenie automatického mechanizmu zvyšovania dôchodkového veku, nová úprava valorizačného mechanizmu dôchodkových a úrazových dávok). 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K predkladacej správe 
V predkladacej správe v druhom odseku žiadame vypustiť slová „ako aj osobitného dôchodkového systému silových rezortov“. 
Odôvodnenie: 
Vychádzajúc z opatrenia B. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedené z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
MV SR 	Všeobecne  
S predloženým materiálom zásadne nesúhlasíme vo všetkých častiach, ktoré sa zaoberajú osobitným dôchodkovým systémom silových rezortov a tieto žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek je spracovaná ako samostatný materiál v zmysle úlohy č. 28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. 11. 2010. Na základe rokovaní medzi Ministerstvom vnútra SR a Ministerstvom financií SR v rámci medzirezortného pripomienkového konania k predmetnému materiálu bola spracovaná analýza finančnej udržateľnosti osobitného systému sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov v spolupráci Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR a Ministerstva obrany SR. V súčasnosti sú obidva materiály predmetom vzájomných rokovaní medzi Ministerstvom financií SR a Ministerstvom vnútra SR. V predloženom materiáli sú analyzované jednotlivé časti výsluhového zabezpečenia v rozpore s výsledkami a závermi ku ktorým došlo v rámci rokovaní k vzájomnej dohode. Dohodnuté východiská sú výsledkom kompromisu zúčastnených strán, avšak v predloženom materiáli nie sú zohľadnené dohodnuté zmeny, a nie sú premietnuté do prepočtov, ktoré boli vykonané na základe odlišných východísk. Materiál neobsahuje všetky návrhy riešení dohodnuté v rámci rozporového konania medzi Ministerstvom financií SR a Ministerstvom vnútra SR. Poznamenávame, že v materiáli absentuje poukázanie na využitie 4,75 % rezervného fondu solidarity, ktorý zamestnávateľ za policajtov neplatí, tzn. nie sú príjmom osobitného účtu, avšak Sociálna poisťovňa príjmy z rezervného fondu používa na krytie deficitu a zohľadňuje v prepočtoch, čím dochádza k ich skresľovaniu. Vloženie problematiky výsluhového zabezpečenia ozbrojených zložiek riešených komplexne v samostatnom materiáli v rámci prebiehajúceho legislatívneho procesu do iného materiálu, pričom obsahuje návrhy opatrení, ktoré neboli výsledkom dohody a stále sú predmetom vzájomných rokovaní je v rozpore s opatrením v bode B.28 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010, pretože iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť toto opatrenie, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ Slovenskej informačnej služby, riaditeľ Národného bezpečnostného úradu - každý za svoj rezort). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň táto časť poukazuje na to, že nielen Sociálna poisťovňa sa dostáva do deficitu. 	
MDVaRR SR 	časť 1.4 materiálu  
Žiadam vypustiť Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR z časti 1.4 materiálu (Výsluhové zabezpečenie silových rezortov) z dôvodu, že Železničná polícia patrí od 1. apríla 2009 do pôsobnosti Ministerstva vnútra SR podľa zákona č. 70/2009 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 57/1998 Z. z. o Železničnej polícii v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	Z 	A 	 	
MDVaRR SR 	časť 2.1.3 materiálu 
Z hľadiska komplexnosti analýzy odporúčam medzinárodné porovnanie penzijných systémov krajín OECD v časti 2.1.3 (percentuálne) doplniť o údaje o priznaných dôchodkoch vo vzťahu k príjmom v absolútnych číslach.  	O 	N 	Absolútna výška dôchodkov nie je vhodný indikátor, nakoľko nezohľadňuje príjmovú a cenovú úroveň v jednotlivých krajinách. Z uvedeného dôvodu analýza používa indikátor miery náhrady, ktorý je ďalej rozpracovaný v časti 2.1.3 	
MDVaRR SR 	Celý materiál 
Odporúčam v celom materiáli používať rodovo citlivý jazyk a namiesto slovného spojenia „žien – dôchodcov“ uvádzať „dôchodkýň“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Nakoľko z materiálu jednoznačne vyplýva záver, že výsluhové zabezpečenie silových rezortov je v súčasnosti vysoko zvýhodnene v porovnaní s univerzálnym dôchodkovým systémom, pričom argumenty ako rizikovosť práce, kratšia dĺžka života, dočasnosť práce či uplatniteľnosť na trhu práce oproti iným sektorom materiál označuje ako nepreukázané, odporúčam zvážiť zavedenie spodnej vekovej hranice pre výplatu výsluhového dôchodku a súčasne podmieniť nárok na jeho výplatu neexistenciou príjmu z výkonu zárobkovej činnosti aj u súčasných policajtov a vojakov. 	O 	N 	Analýza obsahuje návrh opatrení, ktorý výrazným spôsobom zlepšuje bilanciu osobitného systému a v tejto fáze ponecháva návrhy ďalších opatrení v rukách samotných silových rezortov. 	
MPRV SR 	K časti 6.1.2 - Zdaňovanie dôchodkov 
Nemožno súhlasiť s úvahami o zdaňovaní dôchodkov (časť 6.1.2. na str. 53-54) z týchto dôvodov: 
- argumentuje sa tým, že odvody na sociálne poistenie nie sú zdanené, avšak v súvislosti s pripravovaným zavedením superhrubej mzdy sa počíta s novým určením daňového základu, a to bez odpočítania výdavkov na poistné, 
- mechanické zavedenie zdanenia by znamenalo zníženie príjmu dôchodcov o výšku sadzby dane z príjmu, pritom situáciu Sociálnej poisťovne to vôbec nerieši (daň nie je jej príjmom), 
- ak by sa dôchodky najprv navýšili na „brutto úroveň“ pred zdanením, zvýšilo by to výdavky Sociálnej poisťovne. 
 	O 	A 	Predkladatelia Analýzy neuvažujú nad zdaňovaním dôchodkov, uvedené je v Analýze z dôvodu, že je to téma o ktorej sa zvykne tiež diskutovať v rámci návrhov na zmenu dôchodkového systému. Zároveň vzhľadom na pripravované zmeny súvisiace s Koncepciou reformy daňovo-odvodového systému uvedené sa neodporúča, keďže odvody nebudú oslobodené od dane. 	
MPRV SR 	K časti 6.1.2 - Minimálny dôchodok 
Navrhujeme upustiť od inštitútu „minimálneho dôchodku“, pretože nesystémovo pokrýva nielen poberateľov nízkych dôchodkov z titulu nízkeho zárobku počas obdobia poistenia, ale aj osoby s veľmi krátkym obdobím dôchodkového poistenia, resp. osoby, ktoré „optimalizujú“ svoj príjem počas obdobia poistenia. 	O 	N 	Zavedenie minimálneho dôchodku vychádza z Programového vyhlásenia vlády SR, jeho nastavenie je v štádiu analýz. 	
MO SR 	všeobecne 
Vváda Slovenskej republiky stanovila rezortu vnútra v spolupráci s ostatnými ozbrojenými zložkami spracovať „Analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek“. Napriek skutočnosti, že na pripomienkovaní tohto materiálu sa podieľalo aj MPSVR SR, nevyužilo z tejto „Analýzy“ nič pre potreby predkladaného materiálu a nereflektuje ani na obojstranné kompromisy prijaté vo vzťahu k pripravovaným zmenám v oblasti sociálneho zabezpečenia silových rezortov.  	O 	ČA 	Analýza sa upravila v zmysle kompromisov dohodnutých medzi silovými rezortmi a MF SR. 	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 5. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov na str. 37 
K textu „Výsluhové zabezpečenie silových rezortov pokrýva zhruba 3% občanov poberajúcich dôchodkovú dávku.“ Žiadam doplniť nasledujúci text: Ide o občanov, ktorí na seba dobrovoľne prevzali záväzok nasadiť v prípade potreby svoj život a zdravie, vzdať sa viacerých ústavných práv a občianskych slobôd, na obranu a ochranu životov a majetku ostatných 97% občanov Slovenskej republiky . 
Odôvodnenie: 
V predloženom dokumente je prezentovaná myšlienka akoby výsluhový dôchodcovia žili na účet ostatných daňovníkov a navyše neoprávnene, či dokonca nelegitímne a nespravodlivo. Bezpečnosť štátu, či už vonkajšia v prípade vojakov, alebo vnútorná v prípade policajtov je však službou občanom štátu, ktorá má svoju cenu a táto cena je automaticky hradená z ich daní. V tomto zmysle považujem za nekorektné uviesť iba percentuálny počet občanov poberajúcich výsluhovú dôchodkovú dávku bez uvedenia dôvodov, ktoré štát viedli k tomu, aby im takéto dávky priznal. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predmetom Analýzy nie je skúmať motivácie pre prácu v silových zložkách, ale udržateľnosť dôchodkového systému sociálneho zabezpečenia.  	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 5. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov na str. 38 
Žiadam vypustiť v prvom odseku textu, vetu ktorá znie: „V takom prípade je na spoločenskú diskusiu aj otázka spravodlivosti a legitímnosti zvýhodneného nastavenia výsluhového zabezpečenia na účet ostatných daňovníkov.“ 

Odôvodnenie: 
Celá časť materiálu venovaná výsluhovému zabezpečeniu silových rezortov sa zaoberá iba samotnými dávkami a ekonomickým aspektom celého systému sociálneho zabezpečenia vojakov. Vôbec sa však nezmieňuje o politickej podstate existencie osobitného systému, ktorá spočíva v kompenzáciách obmedzení ľudkých práv a občianskych slobôd vojakov a ostatných príslušníkov ozbrojených zložiek a ocenení ich pripravenosti nasadiť svoj život a zdravie na obranu a ochranu majetku a života ostatných občanov Slovenskej republiky. Osobitné systémy sociálneho zabezpečenia vojakov existujú v USA, Veľkej Británii, Francúzsku, Nemecku, Českej republike, Poľsku a mnohých ďalších krajinách. Orgány Európskej únie napríklad kompenzujú svojim zamestnancom len samotný zákaz podnikania veľmi štedro, pričom obmedzenia vojakov sú neporovnateľne širšie. Preto nie je v tomto materiáli na mieste otázka spravodlivosti a legitímnosti „zvýhodneného“ výsluhového zabezpečenia vojakov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Kapitola neobsahuje žiadne konštatovanie, že zvýhodnené nastavenie systému je neodôvodnené. Aj napriek úprave textu Analýzy nedošlo k odstráneniu rozporu.  	
MO SR 	vlastný materiáil 
V časti 5.1.1 Služobná doba a vek odchodu do výsluhového dôchodku na str. 40 
Žiadam v poslednom odseku doplniť príčinu skracovania priemernej služobnej doby vojakov, ktorá spočívala v radikálnej zmene počtov vojakov a štruktúry ozbrojených síl v súvislosti s politickým rozhodnutím ukončiť povinnú vojenskú služby a budovať plne profesionálne ozbrojené sily. Práve v tejto dobe bola účelovo a na prechodnú dobu zmenená doba vzniku nároku výsluhový dôchodok z 20 rokov na 15 rokov služby. To umožnilo bez väčších sociálnych pnutí a problémov radikálne znížiť počet dôstojníkov a prepustiť množstvo mladých a perspektívnych vojakov. Práve z týchto dôvodov nastal v posledných desiatich rokoch postupný prepad priemernej dĺžky služby na 21 rokov v roku 2010. 
Odôvodnenie: 
Rozhodnutie o radikálnom a pomerne rýchlom znížení počtov ozbrojených síl a zmene štruktúry útvarov bolo politickým rozhodnutím a postihlo celú generáciu mladých a perspektívnych profesionálnych vojakov, ktorí odchádzali z ozbrojených síl nedobrovoľne. Preto nemožno tento proces v súčasnej dobe zneužívať v neprospech vojakov a ich systému sociálneho zabezpečenia bez adekvátneho vysvetľovania príčin, ktoré jednoznačne k dnešnému stavu viedli. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Požadovaný text je uvedený v časti opisujúcej vplyv profesionalizácie armády a podľa názoru predkladateľov by došlo k duplicitnému uvádzaniu rovnakých skutočností. 	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 5.1.5 Sumár základných faktorov ovplyvňujúcich súčasné hospodárenie na str. 44 
Do časti Nesystémové (nevyplývajúce z parametrického nastavenia) žiadam doplniť bod: 
• Presun poberateľov dôchodkov pretransformovaných zo všeobecného systému ku dňu 1.5.1998 v počte 7250 poberateľov k Vojenskému úradu sociálneho zabezpečenia. Okrem týchto poberateľov dôchodkov sú vyplácané ešte dôchodky, ktoré boli priznané z III. pracovnej kategórie a nie sú v režime výsluhového zabezpečenia. 
Odôvodnenie: 
V prípade týchto poberateľov ide o vyplácanie dávok, ktorých celoživotné odvody zostali príjmom Sociálnej poisťovne, čím sa začal už od roku 1998 generovať v osobitnom systéme vojakov dlh. Takýchto poberateľov má v súčasnej dobe rezort obrany ešte približne 5600. 
 	Z 	A 	 	
MO SR 	vlastný materiál 
Celkovo k časti 5.2.2 a k časti 5.2.3 
Analýza vychádza pri projektovaní budúcnosti osobitného systému sociálneho zabezpečenia z predpokladov, že sa nič v systémovom nastavení nezmení, pričom je zrejmé z Analýzy sociálneho systému ozbrojených zložiek, že rezort obrany v spolupráci s rezortom vnútra pripravujú výrazné zmeny v sociálnom systéme, ktoré povedú k jednoznačnému zlepšeniu platobnej bilancie osobitných účtov. Na druhej strane sa však nedá predpokladať, že by osobitné systémy vôbec mohli mať vyrovnané hospodárenie. 
Odôvodnenie: Objektívne nie je možné vojenské povolanie vo všetkých funkciách fyzicky ani psychicky vykonávať do vysokého veku. Ak by sme takýto systém chceli zaviesť, museli by sa počty OS SR navyšovať o funkcie, ktoré by vojenskí seniori na úrovni 55 – 62 rokov fyzického veku boli schopní zvládať. Takéto funkcie dnes v OS SR existujú, ale je ich rádovo niekoľko stoviek. Malú, dobre vycvičenú a dobre vyzbrojenú profesionálnu armádu však nemôžeme mať postavenú na vojakoch cez 40 alebo až cez 50 rokov veku. 
 	O 	N 	Základným cieľom analýzy bolo posúdiť finančnú situáciu osobitného systému v dlhodobom horizonte za predpokladu účinnosti súčasnej legislatívy. Následne aj samotná Analýza uvádza potrebné opatrenia, vrátane opatrení dohodnutých medzi MF SR a príslušnými rezortmi, ktoré povedú k výraznému zlepšeniu finančnej situácie. Uvedené modelové situácie sú predmetom kapitoly 6.3. 	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov str. 60 
V tejto časti sa materiál snaží vyvrátiť argumenty, ktorými sa zdôvodňuje existencia osobitného systému sociálneho zabezpečenia a systém poskytovaných dávok. Zásadne nesúhlasíme so spôsobom „argumentácie“, ktorým chcel autor dokumentu spochybniť oprávnenosť existencie osobitného systému sociálneho zabezpečenia. 
Odôvodnenie: Pri argumentácii je vynechaných niekoľko podstatných špecifík vojenskej práce a svojím spôsobom sa dehonestuje spôsob akým je nútený profesionálny vojak viesť svoj súkromný život a podceňuje sa vplyv vojenského povolania na rodinu profesionálneho vojaka. Opäť je opomínaný kompenzačný charakter celého osobitného systému, ktorým by mal štát kompenzovať vojakom ich povinnosť vzdať sa mnohých ústavných a občianskych práv a to nielen vo vzťahu k zákazu podnikania, k povinnosti podriadiť sa rozkazom veliteľa a byť k dipozícii službe vlasti kdekoľvek v rámci Slovenska alebo v zahraničí, nielen riziko ohrozenia zdravia či života, ale aj práv na ochranu zdravia pri práci, práva na združovanie a kolektívne vyjednávanie, práva na štrajk, na podávanie hromadných sťažností a ďalším. 
Najväčším rozdielom vojenskej práce od všetkých ostatných povolaní v rámci trhu práce však je to, že prvoradou úlohou vojaka je naučiť sa pridelenou zbraňou zabíjať na rozkaz nadriadeného, ničiť určené ciele, zbrane a zbraňové systémy protivníka a naučiť sa prežiť a splniť vydanú úlohu v podmienkach súčasného boja. Ako je možné takúto kvalifikáciu využiť na civilnom trhu práce, ako je možné porovnávať ju v rámci tejto analýzy s inými povolaniami. 
Výsluhové dávky sú však zároveň kompenzáciou aj pre rodinu profesionálneho vojaka. Život rodiny sa podriaďuje potrebám OS SR a nie prianiam rodinných príslušníkov. Z dlhoročných skúseností a mnohých výskumov je zrejmé, že výkon vojenského povolania obmedzuje životného partnera v jeho osobnej kariére. Častým sťahovaním, alebo dlhodobou neprítomnosťou trpia aj deti profesionálneho vojaka, a tieto všetky aspekty bral do úvahy osobitný systém sociálneho zabezpečenia. Uplatniteľnosť na trhu práce po skončení vojenskej služby je veľmi obmedzená, profesionálny vojak sa nevie orientovať na civilnom trhu práce, a ak je poberateľom výsluhových dávok má zväčša problém zamestnať sa práve aj z dôvodu poberania výsluhového príspevku, aj keď mu takýto príjem nezabezpečuje uspokojivú životnú úroveň. 
Ak aj neexistuje ekonomicky silný argument na obhájenie osobitného systému sociálneho zabezpečenia vojakov, je tu veľa morálnych aspektov tejto spoločnosti voči vojakom, ktoré by mali byť akceptované najmä ministerstvom práce sociálnych vecí a rodiny. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Aj napriek úprave textu Analýzy nedošlo k odstráneniu rozporu. Samotný návrh úpravy osobitného systému predpokladá zachovanie výhod v porovnaní so všeobecným systémom.  	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov str. 60 
Žiadam upraviť časť sc1-roky (iba pre nových) nasledovne 
- minimálna služobná doba na získanie nároku na výsluhový dôchodok sa zvýši z 15 na 25 rokov 
- hranica nároku na výsluhový príspevok sa zvýši na 10 rokov 
- zavedenie minimálnej vekovej hranice pre výplatu výsluhového dôchodku od 50 rokov a zákaz súbehu poberania výsluhového dôchodku a práce – žiadam vypustiť. 
Podobne to žiadam, upraviť aj na tej istej strane v časti PRE NOVÝCH. 
Odôvodnenie: V prípade prvých dvoch odrážok ide o sprísnenie podmienok, ktoré bude súčasťou Analýzy sociálneho systému ozbrojených zložiek. V prípade tretej odrážky stratilo stanovenie hranice 50 rokov veku stratilo opodstatnenie v súvislosti s posunom hranice vzniku nároku na výsluhový dôchodok na 25 rokov. Čo sa týka súbehu poberania výsluhového dôchodku a práce, samo MPSVR SR konštatovalo, že by išlo o protiústavný zákaz, preto ho považujeme za preklep. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Jednotlivé scenáre sú len ilustráciou vplyvu možných opatrení, nepredstavujú konečný návrh zmien v osobitnom systéme.  	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov str. 61 
Žiadam upraviť časť sc2-štandard= sc-1roky + nasledujúce opatrenia v druhej odrážke text nasledovne: 
- odchodné vyplácať po 10 rokoch trvania služobného pomeru a jeho maximálnu výšku 13.5 platu dosiahnuť až po odslúžení 33 rokov služby 
Podobne to žiadam upraviť aj v časti PRE VŠETKÝCH. 
Odôvodnenie: Takýto kompromis bol prijatý v prípade odchodného na spoločnom rokovaní posledných rozporových konaní s MF SR k Analýze sociálneho systému ozbrojených zložiek. Zároveň sa bude odchodné vyplácať zo mzdových prostriedkov a nie z osobitného účtu rezortu obrany, na čo budú zo strany MF SR rozpočtované aj mzdy pre profesionálnych vojakov 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Jednotlivé scenáre sú len ilustráciou vplyvu možných opatrení, nepredstavujú konečný návrh zmien v osobitnom systéme. 	
MO SR 	vlastný materiál 
V časti 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov str. 62 
Nesúhlasím s opatrením navrhovaným vo vzťahu k zmrazeniu valorizácie vojenských výsluhových dôchodkov na niekoľko rokov. 
Odôvodnenie: Pri prechode OS SR na plne profesionálnu armádu a stanovovaní hodnostných platov profesionálnych vojakov neexistovalo spravodlivejšie riešenie než to, že sa valorizácia odvíjala od priemernej mzdy vojakov. Inak by sa vytvorila z roka na rok obrovská priepasť vo výsluhových dôchodkoch medzi starými a novými vojakmi v čase, keď bolo rozhodnuté o výraznom znižovaní počtov vojakov. Prijaté opatrenie umožnilo kopírovať vo výsluhovom zabezpečení zvyšovanie platov aktívnych vojakov. Preto boli valorizácie dôchodkov veľmi nevyrovnané v jednotlivých rokoch pričom reflektovali na stav profesionalizácie OS SR. Napriek tomu však toto opatrenie nevytvorilo masu výnimočne ohodnotených výsluhových dôchodcov, len pomohlo nevytvoriť priepastný rozdiel medzi starými a novými dôchodcami. V súčasnej dobe už nie je takýto mechanizmus potrebný a preto rezort obrany upravil valorizáciu podľa ostatných ozbrojených zložiek. Zmrazenie valorizácie výsluhových dôchodkov by opätovne potrestalo veľkú časť bývalých vojakov, ktorí boli nútení odísť z OS SR a znehodnotila by predovšetkým najnižšie dôchodky na úrovni 400 – 500 eur, ktoré poberajú najstarší výsluhoví dôchodcovia. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Zmrazenie valorizácie je uvedené len ako jedna z možností ako ďalej zlepšiť finančnú situáciu osobitného systému za predpokladu, že prijaté opatrenia nebudú dostatočné.  	
MŽP SR 	 
k bodu 1.2. Starobné dôchodkové sporenie (II. pilier) - po dovŕšení dôchodkového veku nie je možnosť, aby si sporiteľ vybral nasporené finančné prostriedky v hotovosti. 
k bodu 6.3. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov - systém výsluhových dôchodkov silových rezortov je charakterizovaný ako veľmi štedrý. Aby štát nevyplácal dvojmo jedného človeka, navrhujeme nastaviť systém tak, aby práca v štátnej a verejnej správe bola pre nich nedostupná.  	O 	N 	Pozri § 33 zákona č. 43/2004 Z. z., podľa ktorého je možné disponibilný prebytok vybrať najmenej za jeden mesiac, čiže de facto jednorazovo.  	
MZ SR 	K bodu 2.1.3 Miera náhrady a distribúcia dôchodkov 
Odporúčame doplniť analýzu o porovnanie miery náhrady s výškou životných nákladov. 
Odôvodnenie: 
Pokiaľ sa analýza opiera o porovnania s krajinami OECD, považujeme za vhodné, aby tieto porovnania boli na ilustráciu doplnené aj z pohľadu výšky životných nákladov, priemerných zárobkov a cenovej úrovne v týchto krajinách (aká je cena práce/priemerný zárobok, čo je možné si zo mzdy a z dôchodku dovoliť, do akej miery sú tieto mzdy, dôchodky a výška nákladov porovnateľné). 
Diskusiu o zmene dôchodkového systému považujeme za vhodné viesť aj z pohľadu výšky dôchodku a motivácie (resp. nutnosti) pracovať s ohľadom na potrebu pokrytia životných nákladov (výška a charakter nákladov, počet a štruktúra vyživovaných členov rodiny, úroveň zadĺženosti rodín, doba platenia hypoték, schopnosť vytvárania úspor, náklady na zdravotnú starostlivosť, ceny a dostupnosť sociálnych služieb, ...). Rovnako považujeme 
za vhodné diskutovať o cene práce (výška minimálnej mzdy a jej porovnanie s výškou mzdových nárokov/tarifných platov upravených platnými právnymi predpismi, miera ich vplyvu na motiváciu pracovať/nepracovať a výšku dôchodkov) ako aj o existujúcej miere zásluhovosti a solidarity v dôchodkovom systéme v situácii, keď náhrada musí byť vykrývaná dávkami v hmotnej núdzi. 
 	O 	N 	Porovnania s krajinami OECD majú ilustratívny charakter, spôsoby riešenia danej problematiky vychádzajú predovšetkým z našich národných špecifík, na ktoré je preto zameraná pozornosť v prvom rade.  	
MZ SR 	K bodu 2.3.1 Demografické trendy: 
Odporúčame dopracovať analýzu a bližšie načrtnúť návrhy opatrení v súvislosti možnými politikami štátu v prospech zmeny štruktúry populácie. 
Odôvodnenie: 
Ako vyplýva z úvodu analýzy, v roku 2060 bude na jedného obyvateľa v poproduktívnom veku (nad 65) pripadať len 1,5 obyvateľa vo veku 15 – 64 rokov, kým v roku 2010 to boli približne šiesti. Ako sa uvádza na str. 24 analýzy: „Na mieste je otázka, 
či môže vláda niečo urobiť v prospech zmeny štruktúry populácie? Odpoveď je kladná: napríklad cez populačnú alebo migračnú politiku je možné tieto procesy sčasti ovplyvniť (minimálne sa o to treba pokúsiť).“ 
Náčrt možných opatrení a diskusia o nich by mala byť súčasťou diskusie o navrhovaných zmenách dôchodkového systému, nakoľko tieto úzko súvisia s ďalšími politikami štátu (vrátane očakávaných dôsledkov na hospodárenie verejných financií). S ohľadom na závažnosť navrhovaných zmien, ale aj s ohľadom na posilňovanie solidárnosti, by bolo vhodné, aby občania boli včas upovedomení o opatreniach populačnej politiky a spôsobe ich prepojenia na dôchodkový systém (možnosť a podmienky zohľadnenia „zásluhovosti“ poproduktívnej skupiny na veľkosti pracujúcej produktívnej skupiny, ako by mohla byť definovaná „prijateľná miera solidarity“ pracujúcej produktívnej skupiny s poproduktívnou skupinou, resp. kto tvorí/bude tvoriť pracujúcu produktívnu skupinu a ako by z ich pohľadu mohla byť definovaná „prijateľná férová skupina“, s ktorou by mohli alebo chceli byť solidárni). 

 	O 	N 	Uznávame, že na dôchodkový systém má vplyv viacero politík a oblastí avšak vzhľadom na rozsah Analýzy ako aj komplexnosť témy nie je možné podrobne sa venovať každej oblasti. Na problematiku populačnej politiky však bude MPSVR SR prihliadať v rámci štátnej rodinnej politiky. 	
MZ SR 	K prílohe 1: 
Odporúčame v prílohe 1 k číslam právnych predpisov doplniť aj ich názvy, z dôvodu prehľadnosti a komplexnosti celého materiálu. 	O 	A 	 	
MZ SR 	Všeobecná pripomienka: 
Odporúčame dopracovať analýzu o súčasný stav a fungovanie iných politík štátu, 
do ktorých je súčasný dôchodkový systém zasadený a nimi ovplyvnený a doplniť analýzu navrhovaných zmien dôchodkového systému o ich vplyv na iné politiky štátu (napr. zdravotníctvo a sociálne služby). 
Odôvodnenie: 
Podľa predkladacej správy cieľom analýzy je popísať súčasný stav dôchodkového systému, identifikovať jeho problémy a navrhnúť možné riešenia. Na predmetnú analýzu budú nadväzovať legislatívne návrhy riešenia načrtnutých problémov. 
Bez zohľadnenia ostatných politík štátu (analýzy ich nastavenia a fungovania 
vo vzťahu k občanom a existujúcemu dôchodkovému systému) je problematické kvalifikovane diskutovať o systémových zmenách dôchodkového systému a udržateľnosti verejných financií. Demografické zmeny, ktoré predstavujú jeden z hlavných problémov, výrazným spôsobom ovplyvnia všetky rezorty. Súčasne však budú ovplyvňovať aj spôsob života rodín. 
Analýza ani len nenaznačuje očakávané alebo možné dopady jednotlivých navrhovaných/možných riešení a demografických zmien na iné rezorty, na spoločnosť a na jednotlivé skupiny obyvateľstva, t. j. do akej miery a v akom rozsahu tie ktoré zmeny vyvolajú súčasne aj potrebu zmien ostatných politík štátu, aké finančné prostriedky by si tieto zmeny mohli vyžiadať, akým spôsobom a z akých zdrojov by ich štát zabezpečil. 
Pre úplnosť považujeme za vhodné zaoberať sa bližšie dopadmi zmien v reforme priebežného piliera na jednotlivé skupiny obyvateľstva z pohľadu širších podmienok jeho pôvodného nastavenia a fungovania v systéme. T. j. úroveň diferenciácie zárobkov 
a dôchodkov v podmienkach pôvodne nastaveného systému, úroveň súčasných ekonomických podmienok mladých rodín pre nasporenie si na dôchodok, náklady na zdravotnú starostlivosť a sociálne služby a ich predpokladaný vývoj (dopyt po týchto službách bude rásť úmerne starnutiu populácie), ale aj schopnosť zabezpečovania týchto služieb v budúcnosti. 
Dopady navrhovaných opatrení na výšku dôchodkov zdravotníckych pracovníkov, najmä lekárov a sestier, budú jedným z faktorov, ktoré ovplyvnia ich rozhodnutie vykonávať/nevykonávať zdravotnícke povolanie v SR. 
 	O 	N 	Uvedené je nad rámec úlohy B.17 uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010. Zároveň podotýkame, že problematika iných politík štátu patrí do pôsobnosti viacerých rezortov, čo vzhľadom na termín úlohy nie je možné zohľadniť a dopracovať.  	
PMÚ SR 	k materiálu všoebecne 
Materiál hodnotí stav a udržateľnosť dôchodkového systému. Zároveň sa v materiáli uvádza, že v roku 2055 bude vrcholiť demografické kríza, a teda, kým sa v súčasnosti „ stará“ šesť občanov v produktívnom veku o jedného v poproduktívnom veku, v roku 2060 bude na jedného dôchodcu bude pripadať iba jeden a pol pracujúceho (pričom sa plánuje zvýšenie dôchodkového veku najmä u žien do toho času). Vzhľadom na viacero faktorov, odporúčame pri navrhovaní riešení zohľadniť aj sociálnu politiku komplexne, napríklad uviesť zámery štátu pri riešení hroziacej „demografickej krízy“, zámery podpory pozitívneho demografického vývoja a pod. 	O 	N 	Analýza sa zameriava na udržateľnosť dôchodkového systému a vplyv demografického vývoja len na tento systém, čo je v súlade aj s úlohou B.17. uznesenia vlády SR č. 805 zo 17. novembra 2010. Uznávame, že na dôchodkový systém má vplyv viacero politík a oblastí, avšak vzhľadom na rozsah Analýzy ako aj komplexnosť témy nie je možné podrobne sa venovať každej oblasti.  	
ŠÚ SR 	K podkapitole 2.1  
Odporúčame v budúcnosti použiť pri analýzach takéhoto charakteru podrobnejšie údaje za krajiny EÚ-27 s využitím verejnej databázy EUROSTAT-u a konkrétne štatistiky ESSPROS (Európsky integrovaný systém štatistík sociálnej ochrany). 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Ku kapitole 6 podkapitola 6.1.1 bod 2  
Odporúčame na str. 51 do vzorca v 1. odseku do písmena E zahrnúť okrem zamestnancov aj SZČO a dobrovoľných platiteľov. 
 	O 	ČA 	Úprava textu Analýzy, vzorec sa týka zamestnaných abstrahuje sa od dobrovoľne poistených osôb, ktoré platia dobrovoľne poistné na sociálne poistenie. 	
ŠÚ SR 	Ku kapitole 6 podkapitola 6.1.2 
Odporúčame na str. 53 zvážiť možnosť zavedenia kategórie čiastočný starobný dôchodok v prípade súbehu zárobkovej činnosti a poberania dôchodku. 

 	O 	N 	Podobné návrhy nepokladajú predkladatelia Analýzy za dobrú motiváciu pre poberateľov starobného dôchodku vykonávajúcich súčasne zárobkovú činnosť. Podobné návrhy tiež ťažko možno zaradiť do kategórie návrhov smerujúcich ku konsolidácii finančnej stránky dôchodkového systému. 	
ŠÚ SR 	Ku kapitole 6 podkapitola 6.1.3 
Odporúčame na str. 56 posledné slovo posledného odseku „zamestnancov“ nahradiť slovami „platiteľov poistného“. 

 	O 	A 	 	
NBÚ 	všeob. 
Zásadnou pripomienkou je návrh, aby sa všetky časti materiálu týkajúce sa osobitného dôchodkového systému tzv. „silových rezortov“ vypustili. 
Odôvodnenie: Uznesením vlády SR č. 805, bod B.28 zo 17. novembra 2010 bola uložená úloha ministrovi vnútra SR, ministrovi obrany SR, ministerke spravodlivosti a riaditeľovi NBÚ vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek. V súlade s touto úlohou je spracovaná „Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek“ a zahrnutie tejto problematiky do predkladaného materiálu je v rozpore s uznesením vlády SR. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
NBÚ 	posl. veta úvodnej časti vlastného materiálu (str. 5) 
Zásadne nesúhlasíme so znením poslednej vety úvodnej časti vlastného materiálu (str. 5), že snahou tejto analýzy je „jasne a zrozumiteľne pomenovať súčasné problémy a vyvolať diskusiu, ako navzájom často protichodné ciele zosúladiť tak, aby dosiahnutý kompromis bol akceptovaný v čo možno najväčšej miere“. 
Odôvodnenie: V časti týkajúcej sa „silových“ rezortov sú nepresnosti spôsobené tým, že niektoré závery a prepočty sú vykonané bez zohľadnenia všetkých skutočností, ktoré ich ovplyvňujú a preto ich nepovažujeme za jasné a korektné. Ide predovšetkým o často uvádzaný deficit osobitných účtov. Materiál však vôbec neobsahuje informáciu o tom, že do roku 2007 sa prebytky osobitných účtov odvádzali do štátneho rozpočtu, z ktorého sa potom dotoval aj deficit Sociálnej poisťovne. V prípade, že by si osobitné účty mohli aj do tohto obdobia ponechávať prebytky a prevádzať ich do nasledujúcich období (tak ako je to v súčasnosti) mohli mať vytvorenú dostatočnú rezervu na výplatu jednotlivých dávok. Takisto absentuje informácia o tom, že osobitné účty nemajú príjmy z rezervného fondu solidarity, ktoré by mohli využiť na krytie svojich deficitov, tak ako je to u Sociálnej poisťovne. Absentuje aj informácia a presné zosumarizovanie stavu, keď sú z osobitného účtu policajtov vyplácaní dôchodcovia, ktorí prispievali Sociálnej poisťovni a nie do osobitného účtu, resp. pre výsluhové dávky sa im zhodnocuje aj obdobie, v ktorom prispievali do Sociálnej poisťovne, ale k presunu takýchto finančných prostriedkov zo Sociálnej poisťovne do osobitného účtu policajtov nedošlo. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Analýza vychádza z aktuálneho právneho stavu a cieľom je posúdiť dlhodobú finančnú udržateľnosť osobitného systému. Informácia o prebytkoch v minulosti je z tohto pohľadu irelevantná. Informácie o objektívnych dôvodoch deficitného hospodárenia osobitného systému sú uvedené v kapitole 5.1.5.  	
NBÚ 	všeob.- materiál ako celok 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby materiál obsahoval návrh opatrení na úpravu sociálneho systému ozbrojených zložiek, zvlášť ak sú v rozpore s Programovým vyhlásením vlády SR. 
Odôvodnenie: Ako bolo uvedené vyššie, takéto návrhy má podľa uznesenia vlády č. 805, bod B.28 obsahovať samostatný a už pripravený materiál. Navrhované opatrenia v časti 6.3. materiálu sa dotýkajú všetkých príslušníkov a nie iba nových, tak ako o tom hovorí Programové vyhlásenie vlády SR v časti 4.2. Návrhy na zmenu odstupného pre všetkých súčasných príslušníkov sú, podľa nás, porušením princípu právnej istoty, keď príslušník vstupuje do systému (zamestnania) za určitých podmienok, ktoré sa mu v priebehu tohto zamestnania zmenia, resp. výhody na základe ktorých do systému vstupuje sa mu odnímu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 

NBÚ 	všeob. - materiál ako celok 
Zásadnou pripomienkou je pozastavenie procesu predloženia „Analýzy dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky“ na rokovanie vlády do času, kým sa neodstránia rozpory ku „Analýze sociálneho systému ozbrojených zložiek“, ktorá je v súčasnosti predmetom rozporového konania. 
Odôvodnenie: V rámci rozporového konania ku „Analýze sociálneho systému ozbrojených zložiek“ už boli dohodnuté riešenia a kompromisy, ktoré však „Analýza dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky“ neobsahuje. V prípade odstránenia rozporov a prijatím navrhovaných zmien k Vami predkladanému materiálu by mohli byť oba materiály predložené na rokovanie vlády SR a tá by mohla komplexne a erudovane rozhodnúť o potrebných zmenách dôchodkových systémov ako „civilného“, tak aj „osobitného“. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Analýza má byť predložená na vládu SR v termíne do 4. augusta 2011 v zmysle listu od predsedníčky vlády SR. 	
NBS 	 
Považujeme za potrebné, aby analýza a návrh opatrení zohľadňoval návrh daňovo-odvodovej reformy, ktorá má nadobudnúť účinnosť v roku 2012 a ktorá znižuje príjmy systému a nahrádza ich nesystémovými transfermi zo štátneho rozpočtu.  	O 	N 	Ide o úpravu zdrojov financovania dôchodkového systému jednorazovým presunutím z odvodov do priamych daní. Túto technickú zmenu nie je možné považovať pri tejto analýze ako faktor zhoršujúci bilanciu dôchodkového systému. 	
NBS 	 
Ku kapitolám 6.2.4 a 6.2.5 - Súčasne platná legislatíva garantuje v dvojpilierovom systéme vyplácanie 50% z výšky priznaného dôchodku z priebežného piliera. Systém dôchodkového sporenia momentálne negarantuje výšku príjmu z II. piliera. Z toho vyplývajú nasledujúce konsekvencie: 
- účastníci oboch pilierov môžu dosiahnuť dôchodok nižší ako im bol priznaný z dôvodu priznania nižšej ako 50%-ného dôchodku z II. piliera. Z toho dôvodu by boli účastníci sporenia v II. pilieri diskriminovaní oproti poberateľom iba z priebežného piliera, ktorí majú garantovaný 100%-ný nárok na priznanú výšku dôchodku. 
- z analýzy nevyplýva, či vôbec a ak áno ako budú dôchodky z II. piliera valorizované. Túto informáciu žiadame doplniť, nakoľko má zásadný vplyv na (i) celkovú výšku dôchodkov; (ii) výpočet miery náhrady mzdy; (iii) pohľad na celkovú solidaritu v dôchodkovom systéme. 
- Ak nebude výška dôchodkov z II. piliera garantovaná minimálne na úrovni 50% priznaného dôchodku, bude to mať za následok zníženie miery náhrady v porovnaní s výsledkami analýz uvádzaných v materiáli (graf na strane 56). 
- Ak nebudú dôchodky z II. piliera valorizované, bude to mať za následok kontinuálny reálny pokles životnej úrovne poberateľov z oboch pilierov a tlak na výdavky na sociálnu ochranu. 
 	O 	N 	Priebežne financovaný dôchodkový systém a starobné dôchodkové sporenie predstavujú dva odlišné systémy, ktoré majú vlastnú právnu úpravu, rozdielne nastavenie, stropy vymeriavacích základov, redukciu ako aj výpočet dávok. V nadväznosti na uvedené NBS porovnáva niečo, čo je neporovnateľné. 	
NBS 	 
Transparentná komunikácia – základnou motiváciou pre sporiteľov pre účasť v II. pilieri by mala byť reálna možnosť lepšieho dostupného finančného zabezpečenia v dôchodkovom veku. S ohľadom na to by výnosnosť fondov v II. pilieri mala byť hodnotená vo vzťahu k budúcemu dôchodku. To znamená, či súčasné hospodárenie fondu zabezpečuje budúci dôchodok na úrovni pod, alebo nad 50% budúceho priznaného dôchodku (vypočítaného na základe realistických predpokladov). Dostupnosť týchto informácií je podmienkou pre formovanie racionálnych očakávaní sporiteľov ohľadom ich budúcich nárokov na dôchodok a pre výber vhodného dôchodkového fondu 	O 	A 	 	
NBS 	 
Z hľadiska zachovania princípu spravodlivosti považujeme za dôležité, aby účasť v II. pilieri bola povinná, alebo tak nastavená, aby nedemotivovala účasť v II. pilieri. V tomto kontexte máme na mysli porovnanie projektovaného priemerného dôchodku, ktorú by dostával penzista len z priebežného piliera a dôchodku pozostávajúceho z oboch komponentov (50% z I. piliera + anuita z II. piliera). V prípade, že dôchodok čisto z priebežného piliera bude vyšší, dochádza tak ku „skladaniu“ sa spoločnosti na dôchodky, ktoré sú vyplácané čisto len z priebežného piliera. Jednoznačne odporúčame povinnú účasť v II. pilieri bez možnosti jednostranného vystúpenia (pri zachovaní prechodného obdobia). 	O 	N 	Predkladatelia Analýzy vychádzajú z vládou schváleného návrhu novely zákona o starobnom dôchodkovom sporení, ktorá je v súčasnosti v legislatívnom procese v Národnej rade Slovenskej republiky.  	
NBS 	 
Časť 2.2, s.18. Vzhľadom na skutočnosť, že súčasťou materiálu je analýza hospodárenia priebežného piliera, navrhujeme, aby bol materiál rozšírený aj o analýzu príjmovej stránky dôchodkového systému, nakoľko súčasné znenie je orientované iba na analýzu výdavkovej strany systému. Navrhujeme doplniť analýzu finančných možností vyplývajúcich zo zvýšenia efektívnosti výberu poistného a zníženia nákladov na správu priebežného piliera.  	O 	N 	Vyššie uvedeným sa zaoberá vládou schválená Koncepcia reformy daňovo-odvodového systému. 	
NBS 	 
Bolo by vhodné v prípade opakovaného predloženia rovnakého materiálu (ako v tomto prípade) v predkladacej správe špecifikovať aké dodatočné zmeny a úpravy sa v materiáli nachádzajú v porovnaní s predchádzajúcou verziou 	O 	A 	 	
NBS 	 
V kapitole 6 sú síce navrhované konkrétne opatrenia na zmeny, pričom ani jedno z navrhovaných opatrení nie je adresované na riešenie najnižšej úhrnnej plodnosti spôsobujúcej pokles prispievateľov, t.j. problémy na príjmovej stránke systému, ktoré majú pravdepodobne väčší podiel na súčasnej neudržateľnosti dôchodkového systému. Navrhujeme dopracovať návrh opatrení v prospech zmeny štruktúry populácie napr. prostredníctvom výkonu migračnej a populačnej politiky. 
Dopad opatrení na zmenu dôchodkového systému na verejné výdavky, celkové saldo priebežného dôchodkového systému a na výšku finálnych dôchodkov nie je kvantifikovaný a tak nie je možné posúdiť ich efektivitu. Vzhľadom na zásadnosť a podstatnosť týchto informácií v kontexte celej analýzy navrhujeme materiál doplniť o tabuľkový prehľad vplyvov uvedených opatrení analogický k tabuľke na str. 28. 

Súbor opatrení navyše znižuje spoločensky akceptovateľnú mieru náhrady mzdy, čo je priamo v rozpore s definíciou dlhodobo udržateľného dôchodkového systému, tak ako je definovaná v úvodnej vete materiálu. 

 	O 	N 	Uznávame, že na dôchodkový systém má vplyv viacero politík a oblastí. V dôchodkovom systéme sa však prejavujú dôsledky a návrhy na ich riešenie majú byť predmetom daných politík. 	
NBS 	 
Opatrenie automatického predĺženia veku odchodu do dôchodku vplyvom predĺženia strednej dĺžky života otvára otázku uplatnenia starších osôb na trhu práce. Nakoľko výkon množstva povolaní je podmienený fyzickou a mentálnou spôsobilosťou, je opodstatnené predpokladať, že napriek poklesu tlaku na výdavky dôchodkového systému vzrastie úmerne tlak na sociálne výdavky v hmotnej núdzi a v nezamestnanosti 	O 	N 	Uznávame, že na dôchodkový systém má vplyv viacero politík a oblastí. V dôchodkovom systéme sa však prejavujú dôsledky a návrhy na ich riešenie majú byť predmetom daných politík. 	
NBS 	 
Navrhované opatrenia na zmeny v systéme dôchodkového zabezpečenia silových rezortov nie sú postačujúce na zabezpečenie ich udržateľnosti. Naviac je potrebné ich doplniť o kvantifikácie celkového dopadu na hospodárenie systému. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	Doložka vybraných vplyvov, A.3. Poznámky 
V tomto bode je uvedené: „Nakoľko súčasťou analýzy nie je legislatívna podoba riešenia, analýza nemá vplyv na rozpočet verejnej správy...“. 
Domnievame sa, že predkladaný kľúčový materiál by mal mať už v tejto verzii kvantifikovaný aspoň hrubý odhad vplyvov alternatívnych možností riešenia. 
 	O 	N 	Dopady budú kvantifikované až pri konkrétnych legislatívnych riešeniach a zároveň podotýkame, že vplyv niektorých opatrení je uvedený priamo v texte Analýzy. 	
NKÚ SR 	Vlastný materiál 
V rámci diskusie o potrebných systémových zmenách dôchodkového systému navrhujeme doplniť materiál o problematiku ochrany penzijných fondov pred ich možným zapojením do riešenia rozpočtových a dlhových problémov. 	O 	N 	Už súčasne účinný zákon o starobnom dôchodkovom sporení obsahuje limity na investovanie, ktorých cieľom je zabezpečiť ochranu dôchodkových fondov. 	
GP SR 	K časti 6.1.2 Príjmové nerovnosti, Zdaňovanie dôchodkov  
Navrhujeme zachovať oslobodenie dôchodkov od dane z príjmov. 
Odôvodnenie: 
Zdanenie dôchodkov 19 % sadzbou dane z príjmov by spôsobilo pokles čistého príjmu starobných dôchodcov. Pri súčasnom priemernom dôchodku 360,66 eur, pričom 60 % dôchodcov poberá dôchodok nižší ako priemerný, by jeho zdanenie malo katastrofálne následky a dopady na životnú úroveň dôchodcov. Podotýkame, že súčasná výška životného minima je 189,83 eur. 
Odvolávanie sa na zdaňovanie dôchodkov vo vyspelej Európe je bezohľadné. Pri porovnateľnej výške cien a životných nákladov sú vo vyspelých krajinách Európy stanovené minimálne dôchodky na úrovni 1 000 eur a viac. 
Dôležité je tiež v tejto súvislosti spomenúť i skutočnosť, že priemerný dôchodok v Slovenskej republike predstavuje len 48,34 % z priemernej mzdy v národnom hospodárstve za 1. štvrťrok 2011. Vo vyspelých európskych krajinách je to 70 % a viac. 	Z 	A 	 	
GP SR 	K časti 6.1.2 Príjmové nerovnosti, Zvyšovanie dôchodkov o pevnú sumu  
Nesúhlasíme s valorizáciou dôchodkov o pevnú sumu ani o dôchodcovskú infláciu. Navrhujeme zachovať súčasný švajčiarsky model valorizácie dôchodkov. 
Odôvodnenie: 
Valorizácia o pevnú sumu by spôsobovala reálny pokles vyšších dôchodkov i keď by nízke dôchodky reálne rástli, čo sa javí ako protiústavné. 
Dôchodcovská inflácia nezohľadňuje rast priemerných miezd v národnom hospodárstve a z analýzy tiež nie je jasné, aké komodity budú obsahom spotrebiteľského koša dôchodcov. Zároveň môže byť tento spotrebiteľský kôš dôchodcov zneužívaný obchodnými reťazcami ako nástroj marketingovej politiky a na výpočet indexu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov to môže mať negatívny dopad. 
Najvhodnejší spôsob valorizácie dôchodkov sa javí súčasný švajčiarsky model, ktorý pri valorizácii dôchodkov zohľadňuje i bežnú infláciu ako index rastu spotrebiteľských cien i medziročný rast priemerných miezd. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor odstránený na základe vysvetlenia poskytnutého zo strany predkladateľov Analýzy. 	
GP SR 	K časti 6.1.2 Príjmové nerovnosti, Minimálny dôchodok  
Navrhujeme prehodnotiť garanciu minimálneho dôchodku a zohľadniť zásluhovosť. 
Odôvodnenie: 
Zavedenie minimálneho dôchodku bez ohľadu na odpracované roky je nespravodlivé. Môže sa stať, že rovnaká výška dôchodku vyjde tým, ktorí odpracujú napr. 42 rokov v profesii s minimálnou mzdou i tým, ktorí odpracovali napríklad len 15 rokov, či už s nízkym alebo vyšším príjmom, ale s rovnakým nárokom na minimálny dôchodok. Terajší systém kompenzovania nízkych dôchodkov priznávaním dávok v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi ako štátnych sociálnych dávok je vhodnejší i z hľadiska spomínanej spravodlivosti a zohľadnenia zásluhovosti. Navyše nezaťažuje dôchodkový systém, nakoľko tieto štátne sociálne dávky nie sú vyplácané z povinného dôchodkového systému. 	Z 	A 	 	
GP SR 	K časti 6.2 Starobné dôchodkové sporenie  
Navrhujeme zvážiť zrušenie starobného dôchodkového sporenia. 
Odôvodnenie: 
Nepochybne starobné dôchodkové sporenie neplní účel, na aký bolo založené. Prognózy vyššieho zhodnocovania úspor nie sú optimistické. Zavedenie štvrtého druhu dôchodkového fondu by bolo zbytočnou komplikáciou a drahým pokusom o záchranu nefunkčného systému starobného dôchodkového sporenia. 
Príspevok na starobné dôchodkové sporenie v súčasnej výške 9 % (v navrhovanej výške 6,7 %) navrhujeme ponechať v Sociálnej poisťovni, čo by mohlo v úvodnej fáze postačovať na sanáciu I. piliera a len pomaly predlžovať vek odchodu do dôchodku, aby bol dôchodkový systém dlhodobo udržateľný i pri nepriaznivom demografickom vývoji. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor odstránený na základe vysvetlenia poskytnutého zo strany predkladateľov Analýzy. 	
GP SR 	K časti 6.2 Starobné dôchodkové sporenie  
V prípade zachovania starobného dôchodkového sporenia navrhujeme ponechať účasť na starobnom dôchodkovom sporení ako dobrovoľnú, prípadne pri povinnom vstupe umožniť kedykoľvek vystúpiť. Zároveň navrhujeme garantovať sporiteľom minimálne celkovú nasporenú sumu. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor odstránený na základe vysvetlenia poskytnutého zo strany predkladateľov. 	
GP SR 	Doplnkové dôchodkové sporenie 
Navrhujeme ponechať a štátom podporovať systém doplnkového dôchodkového sporenia a tiež motivovať zamestnávateľov prispievať zamestnancom na doplnkové dôchodkové sporenie. 
Odôvodnenie: 
Doterajší vývoj dokazuje funkčnosť systému, garanciu vyplácania dávok, možnosť zvýšenia životnej úrovne dôchodcov, garanciu dedenia úspor. 	Z 	A 	 	
KOZ SR 	 
Analýza dlhodobej udržateľnosti 
a návrhy na zmenu dôchodkového systému 
Slovenskej republiky - pripomienky 

KOZ SR zásadne namieta proti tejto tendenčne spracovanej Analýze dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky (ďalej len „Analýza“), ktorá zakrýva skutočný stav dôchodkového zabezpečenia, neuvádza skutočné dôvody finančnej nedostatočnosti verejného dôchodkového systému a zámerne používa také argumenty, ktoré podporujú snahu vlády redukovať dávky dôchodkového zabezpečenia, čo bude mať za následok nebývalý nárast chudoby na Slovensku. (Chudoby nielen medzi starými ľuďmi, odkázanými na dôchodky, ale aj nárast chudoby u mladých ľudí a strednej generácie, lebo v SR dodnes staršia generácia finančne pomáha najmä mladým rodinám a na druhej strane legislatíva ukladá povinnosť nielen rodičom postarať sa o deti, ale aj deťom zabezpečiť rodičov, pokiaľ im nestačí ich vlastný príjem, a ak rodičia budú potrebovať ústavnú starostlivosť a sociálne služby, to už dnes predstavuje nemalé náklady). 
Predložená Analýza vôbec neanalyzuje skutočný stav dôchodkového systému na Slovensku, čo by bolo veľmi potrebné pre získanie prehľadu, ako ovplyvňuje dôchodková reforma z rokov 2003 – 2005 celkový systém dôchodkového zabezpečenia a najmä hmotné zabezpečenie občanov SR v postproduktívnom veku. Je to účelový materiál ktorý má zvýrazniť pravicovými silami proklamovanú „nevyhnutnosť“ sústavne zvyšovať dôchodkový vek a najmä znížiť dôchodkové dávky „aby nezaťažovali verejné financie“. Skutočnosť, že verejné financie sú od roku 2005 zaťažované presunom peňazí z verejného sociálneho zabezpečenia do súkromných dôchodkových fondov v predloženej Analýze analyzovaná nie je. Analýza sa tak isto nezaoberá skutočnosťou, že zmeny v dôchodkovom systéme, ktoré urobila a pripravuje súčasná vláda poškodzujú tých občanov Slovenskej republiky, ktorí celý aktívny život prispievali do štátneho dôchodkového systému a ktorí už nemajú možnosť ovplyvniť svoje zabezpečenie v starobe. V zmysle Ústavy SR aj v zmysle medzinárodných právnych noriem, ktoré SR ratifikovala, je štát povinný zabezpečiť občanom v postproduktívnom veku takú mieru náhrady mzdy, ktorá im umožní dôstojný život v starobe, to je jeden z postulátov sociálneho štátu za ktorý sa SR vo svojej Ústave deklaruje. 
Hneď v Úvode Analýzy je formulovaná základná myšlienka celého materiálu, že tvorcovia hospodárskej politiky stoja pred rozhodnutím, ktoré musí vziať do úvahy požiadavky na strane dávok s požiadavkami v oblasti výšky daňovo-odvodového zaťaženia, pri súčasnom zachovaní stability verejného dlhu. A keďže už vláda zverejnila návrh zákona, ktorým sa zavádza superhrubá mzda, poznáme aj to rozhodnutie – zníži sa odvodové zaťaženie, ale celá úspora (mesačne asi 70 euro na poistenca v priemere) sa presunie do daní, čiže skrytou formou sa zvýši daňové zaťaženie na úkor odvodového zaťaženia. Skutočnosť, že z verejného sociálneho a zdravotného zabezpečenia, ktorým je štát povinný svojim občanom z Ústavy, sa už druhý krát od roku 2005 zoberie veľká časť financií, ponecháva aj táto Analýza bez povšimnutia, sústreďuje sa iba na to, že systém je deficitný a musia sa znížiť výdavky, čo je vlastne dôsledkom politických rozhodnutí. V skutočnosti sa príjmy štátneho rozpočtu zvyšujú na úkor starých, chorých, nezamestnaných a zdravotne postihnutých lebo na ich zabezpečenie v chorobe a pri strate príjmu bude v sociálnych systémoch podstatne menej peňazí ako doteraz. 
V Úvode sa tiež spomína „Posledná správa Európskej komisie z roku 2009“, ale väčšina porovnaní a grafov vychádza z komparatívnych podkladov OECD, čím ignoruje skutočnosť, že teritoriálne, politicky aj právne patríme do Európskej únie a primerané a odôvodnené je porovnávať Slovenskú republiku a jej dáta s členskými krajinami Európskej únie, tak ako je to urobené vo vyššie spomenutej poslednej správe EÚ: „The 2009 Ageing Report: economic and budgetary projections for the EU-27 Members (2008-2060)“ na práci ktorej sa podieľali aj slovenskí odborníci. Je veľmi ťažko pochopiteľné prečo by sme sa mali porovnávať s Kóreou, Japonskom alebo Austráliou, ktoré majú úplne inú kultúru, históriu a aj skladbu obyvateľstva. Okrem toho je ešte menej pochopiteľné, prečo sa v tabuľkách a grafoch Analýzy uvádza, že ide o údaje za rok 2009, keď zdrojom údajov je Pensions at a Glance, OECD 2009, čiže publikácia OECD z roku 2009 v ktorej je jasne uvedené, že pracuje s dátami z roku 2006 (napr. Analýza, kapitola 2.1.2 Dôchodkový vek) a samotná citovaná publikácia OECD v časti o Slovensku uvádza, že v dátach sa ešte neprejavujú dôsledky prijatej reformy. 
V Analýze sa uvádza, že bude potrebné riešiť otázku financovania dôchodkov udržateľným spôsobom aj na Slovensku lebo vydávame na dôchodky 8 % HDP, ale neuvádza sa, že je to takmer najmenej zo všetkých členských štátov EÚ. Čiže SR už dnes vydáva na dôchodky tak málo, ako si to väčšina štátov EÚ iba plánuje v budúcnosti, ak vôbec. 
Neuveriteľne zavádzajúce je tvrdenie, že je potrebné opätovne posúdiť situáciu v dôchodkovom systéme z dôvodu pretrvávajúceho deficitného hospodárenia; pred zavedením II. piliera v roku 2004 bol deficit starobného dôchodkového poistenia 3,2 mld. Sk a v roku 2009, po 5 rokoch presunov peňazí do súkromného II. piliera, deficit verejného starobného dôchodkového poistenia stúpol desaťnásobne, na 38,1 mld. Sk. To svedčí jednoznačne o nesprávnosti postupu pravicovej vlády v reforme z rokov 2003 – 2005. Svojimi reformami vlády, vtedy aj dnes, finančne poddimenzovávajú verejný priebežne financovaný dôchodkový systém a následne navrhujú redukcie dôchodkových dávok v mene finančnej udržateľnosti verejného dôchodkového systému. Ak sa bude naďalej zmenšovať prílev financií do verejného dôchodkového zabezpečenia, určite nebude udržateľný ani v budúcnosti a naďalej bude potrebné znižovať dôchodky, pritom sa v celej Analýze neberie do úvahy skutočnosť, že dôchodky sú často jediné príjmy ľudí v postproduktívnom veku, ktorí si nemohli sporiť, lebo museli prispievať do verejného sociálneho systému, za čo sa im štát cez Ústavu zaviazal, že sa o nich na starobu postará. Aj z predloženej Analýzy je zrejmé, že súčasná vláda sa snaží tento záväzok zredukovať na minimum bez ohľadu na dôsledky, ktoré takýto nesociálny prístup bude mať na takmer štvrtinu obyvateľstva. 
Analýza zavádza pojem, ktorý sa v odbornej literatúre sociálneho zabezpečenia nevyskytuje a ani nie je definovaný, je to „spoločensky akceptovateľná miera náhrady udržateľným spôsobom, t. j. nielen pre jednu generáciu“, ktorá, ako ďalej vyplýva z textu má znamenať takú mieru náhrady mzdy dôchodkami, ktorá nadmerne nezaťaží verejné financie. Tieto novotvary v systéme sociálneho zabezpečenia sú poplatné požiadavke slovenských pravicových politikov, ktorým nezáleží na primeranom hmotnom zabezpečení občanov v starobe (ako to zakotvuje Ústava Slovenskej republiky) ale na maximálnych ziskoch súkromných dôchodkových fondov, do ktorých sa od reformy v roku 2005 odvádza polovica príspevkov na starobné dôchodkové zabezpečenie. Pritom od začiatku bolo jednoznačne jasné, že príspevky odvedené do II. piliera budú chýbať na výplatu dôchodkov a teda poškodia tú skupinu obyvateľstva, ktorá si svoje nároky už zaplatila. 
Pokiaľ chce táto analýza skutočne riešiť nadmerné nezaťaženie verejných financií, odporúčame zaoberať sa v prvom rade nadmernou výškou príspevkov na starobné dôchodkové sporenie s ich negatívnym dopadom na finančnú udržateľnosť verejného systému dôchodkového zabezpečenia. Takmer vyrovnané hospodárenie Sociálnej poisťovne počas desiatich rokov jej existencie bolo narušené likvidáciou medzigeneračnej solidarity a privatizáciou veľkej časti poistných príspevkov. 
Proklamovaný cieľ analýzy – „dlhodobá udržateľnosť“ nemá vypovedaciu hodnotu ku ktorej chýba základný predpoklad, a to analýza ekonomického vývoja Slovenskej republiky. Bez tohto zásadného materiálu je analýza len účelovou víziou, ktorá má zdôvodniť aktuálne a pripravované zmeny v dôchodkovom systéme smerujúce k ďalšiemu ožobračovaniu dôchodcov. 
K tomu, aby sme sa mohli seriózne zaoberať dlhodobým charakterom dôchodkového systému chýba v Analýze aspoň náčrt vývoja systému starobného dôchodkového sporenia, ako napríklad: 
- ako sa budú dôchodky z „II. piliera“ podieľať na zabezpečení miery náhrady, 
- ako budú zabezpečené podmienky výplaty týchto dôchodkov, 
- inštitucionalizácia platcov dôchodkov z II. piliera (životné poisťovne, s ktorými sa v zákone uvažuje zatiaľ taký produkt reálne neposkytujú napriek možnostiam, ktoré im dáva doplnkové dôchodkové sporenie, pričom hlavným dôvodom je vysoká réžia, ktorú pri poskytovaní doživotných dôchodkov požadujú a z toho vyplývajúci nezáujem sporiteľov v III. pilieri, ktorí v takých prípadoch jednoznačne uprednostňujú programový výber. Avšak v II. pilieri bude kupovanie doživotných dôchodkov povinné.). 
Analýza sa vo vzťahu k „dlhodobému“ vývoju starobného dôchodkového sporenia zaoberá v podstate len zmenami, ktorých legislatívne znenie bolo predložené do parlamentu vo forme vládneho návrhu. Tvrdenia o tom ako zriadenie štvrtého (indexového) dôchodkového fondu alebo rozloženie úspor do viacerých fondov zásadne a pozitívne ovplyvní dôchodky sporiteľov z „II. piliera“, nemôžu brať vážne azda ani tvorcovia analýzy. 
KOZ SR zásadne nesúhlasí s odstránením garančného systému vo vyváženom a rastovom fonde. Argumentáciu o kontraproduktívnosti existujúceho systému hodnotenia prijíma, avšak žiada, aby sa hľadal iný systém, ktorý by zabezpečil zachovanie reálnej hodnoty úspor. Bez tejto základnej podmienky pokladá systém starobného dôchodkového sporenia, vzhľadom na jeho dlhodobosť a nemožnosť vyviazania sa sporiteľov z tohto systému, za zbytočný. 
KOZ SR žiada zaviesť do dôchodkových sporiacich systémov princíp verejnoprávnosti, resp. účasti platiteľov príspevkov na správe ich úspor. Príspevky do starobného dôchodkového sporenia, ako aj do doplnkového dôchodkového sporenia, sú súčasťou ceny práce a KOZ SR pokladá za neprijateľné, aby o nich rozhodovalo len pár, v podstate zahraničných, finančníkov. 
Používaný argument o dohľade Národnej banky Slovenska nad činnosťou správcovských spoločností KOZ SR odmieta, keďže dohľad je zameraný na kontrolu dodržiavania legislatívnych povinností a limitov a s možnosťami zhodnotenia úspor sa nezaoberá. 
Na základe uvedených skutočností KOZ SR odmieta Analýzu ako materiál, ktorý by mal dlhodobo usmerniť vývoj dôchodkového systému na Slovensku. Uznáva, že očakávaný demografický vývoj nie je priaznivý, avšak vzhľadom na úplnú absenciu analýzy očakávaného ekonomického vývoja, tieto argumenty považuje za účelovú podporu reštriktívnych krokov, ktoré už má súčasná vláda pripravené s cieľom zredukovať výdavky v priebežnom systéme. 
Nevyváženosť dlhodobých projekcií sa prejavuje všeobecne a nevyhla sa jej ani táto Analýza. Pokiaľ sa v súčasnosti prejavuje snaha okamžite meniť dôchodkové systémy na základe predpokladaného vývoja pôrodnosti v nasledujúcich 50 rokoch a predpokladaného poklesu počtu prispievateľov, mali by sa do budúcich projekcií zahrnúť aj ďalšie faktory u ktorých je nepopierateľné že sa budú meniť, napr. budúci predpokladaný vek dožitia a nadväzne na to predpokladaný dôchodkový vek, ktorý by za 50 rokov mohol stúpnuť o desať a viac rokov. Analýza vôbec neberie do úvahy migráciu za prácou a skutočnosť, že počet obyvateľstva na Zemeguli stúpa a preto nie je možné, že sa na Slovensku o 50 rokov vytvorí vákuum s klesajúcim počtom občanov. 
Predložená Analýza zahŕňa aj výsluhové zabezpečenie silových rezortov. K tejto časti v úvode KOZ SR uplatňuje tieto zásadné pripomienky: 
Úlohy B16 a B17 ukladali MPSVaR konkrétne samostatné úlohy s termínmi plnenia do 31. 01. a do 30. 04. 2011. Úlohy boli definované na základe opatrení schválených vládou SR a spracovateľ nedodržal vládou sledovaný cieľ. Na základe uvedeného žiadam predkladaciu správu: 
1. Doplniť o skutočný dôvod spojenia obidvoch úloh. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
2. Vypustiť druhú vetu z druhého odseku predkladacej správy. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
3. V tretej vete vypustiť poslednú časť: ako aj osobitného dôchodkového systému silových rezortov. Analýza tohto systému je predmetom osobitného materiálu. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
4. Nie je pravdou, že navrhované opatrenia z tohto materiálu nebudú mať vplyv na verejné financie. Žiadam doplniť predpokladané finančné dopady navrhovaných zmien. 

K doložke vybraných vplyvov 
1. Analýza, ktorá obsahuje návrhy na riešenia musí obsahovať predpokladaný dopad predložených návrhov. Stanovisko skôr vyvoláva pocit, že spracovateľ sa zámerne snaží utajiť dopady. Žiadam doplniť doložku o ekonomické dopady. 
Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

2. Žiadame doplniť v bode A4 alternatívne riešenie, najmä v súvislosti so stanoviskom MH, ktoré reprezentuje na podnikateľské záujmy a MPSVaR prevzalo jeho prístup. 
Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

3. Analýza nevytvára priestor pre diskusiu, pretože už obsahuje návrhy na zmeny, ktoré sú predmetom novelizácie zákona o sociálnom poistení v rámci návrhu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti (zákon o superhrubej mzde). Žiadame predloženú analýzu rozdeliť na dve časti (úlohy B16, B17) časovo posunuté tak, aby bol vytvorený priestor pre verejnú diskusiu a pozastaviť prípravu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti až do ukončenia verejnej diskusie o úpravách v dôchodkovom systéme. V opačnom prípade sa jedná o diktát úzkej skupinky celej spoločnosti. 

K jednotlivým častiam Analýzy: 
K časti 1. Legislatívny rámec dôchodkového systému 

K bodu 1.1 – Box 1 
KOZ SR zásadne namieta účelové spájanie poistných príspevkov na starobné a invalidné poistenie a príspevkov do rezervného fondu solidarity. Legislatívne tieto tri fondy ani príspevky do nich nie sú spojené, nie je teda dôvod ich spájať. V čom potom bol význam reformy dôchodkov v rokoch 2003 až 5, veď pred touto reformou sme mali jedno dôchodkové poistenie, ktoré obsahovalo starobné a invalidné poistenie spoločne na ktoré sa platil jeden príspevok vo výške 28 %. V tomto Boxe 1 sa ukazuje, že aj rozčlenenie poistného do viacerých fondov v rámci reformy bolo samoúčelné a fiktívne. 

K časti 2. Priebežne financovaný dôchodkový systém (I. pilier) 
KOZ SR zásadne namieta porovnávanie dôchodkového systému SR s krajinami OECD, dôchodkový systém na Slovensku vychádza z európskeho bismarckovského systému sociálneho zabezpečenia s mnohými rezíduami socialistického zabezpečenia všetkých a vôbec nemá zmysel porovnávať náš systém s krajinami, kde dôchodkové zabezpečenie nie je povinné, alebo sa vyvíjalo ako rezidenčný systém, alebo je spravované iba súkromnými inštitúciami. Právne, teritoriálne, historicky aj kultúrne sme súčasťou kontinentálnej Európy a skutočný zmysel má iba porovnanie s členskými štátmi EÚ, už aj preto, lebo EÚ má spracovanú osobitnú štatistiku sociálnej ochrany ESSPROS s presným a porovnateľným zberom dát. 

K bodu 2.1.1 
KOZ SR zásadne nesúhlasí s povrchným a nepresným používaním dát. Údaje v grafe nezodpovedajú sprievodnému textu, nakoľko uvádzate, že na dôchodkové účely sa v SR platí 24 %, ale v grafe údaj o poistnom na povinné dôchodkové poistenie dosahuje takmer 30 %. Odkiaľ OECD takýto údaj zobralo? MPSVR SR považuje takýto graf za relevantný a vhodný uvedenia v Analýze, na základe ktorej sa majú určovať osudy 1,2 milióna dôchodcov a dva a pol milióna ekonomicky aktívnych občanov SR? 
V ďalšej časti sa konštatuje, že sadzby poistného sú v SR vysoké, s čím možno súhlasiť ak sa porovnávame s väčšinou ekonomicky vyspelých štátov, ktoré majú dôchodkové zabezpečenie. Avšak od serióznej Analýzy, ktorá má byť podkladom pre politické rozhodovanie, je potrebné požadovať aby sa zaoberala otázkou dôvodu takého vysokého odvodového zaťaženia a na základe zistených príčin navrhnúť opatrenia na zníženie, ak je to vôbec možné. 
V tejto časti by mala Analýza uviesť významnú skutočnosť a to, že do II. piliera odvádza Slovensko najväčší podiel z poistného na dôchodkové zabezpečenie zo všetkých členských štátov EÚ, ktoré II. pilier majú. Napr. v Maďarsku z 33.5 % dôchodkového poistného odvádzali 8 % (ale už je II. pilier zrušený), v Poľsku z 19.52 % odvádzali 7.3 % (dnes už len 2.3 %) a v Rumunsku je to 2.5 % na II. pilier z 29% dôchodkového poistného. A samozrejme tento vysoký odvod do II. piliera spôsobuje vysoký deficit v priebežne financovanom pilieri. 

K bodu 2.1.2 
KOZ SR zásadne nesúhlasí s účelovým používaním údajov v Analýze bez náležitého vysvetlenia. Priemerný vek odchodu z trhu práce neznamená odchod do dôchodku, okrem toho je notoricky známe, že Slovensko a Poľsko majú najvyššiu mieru nezamestnanosti v rámci EÚ a preto samozrejme musia mať aj najnižší vek odchodu z trhu práce. Je všeobecne známe, že človek vo veku nad 50 rokov si na Slovensku veľmi ťažko nájde prácu a to by sa malo riešiť a nie zvyšovanie dôchodkového veku. 
Obidva grafy zobrazujúce dôchodkový vek mužov a žien vychádzajú z údajov OECD za rok 2006 a okrem toho sa neuvádza v ktorom roku daná krajina legislatívne stanovený dôchodkový vek dosiahne, lebo takmer všetky krajiny EÚ sú v procese zvyšovania dôchodkového veku s tým, že v Analýze použité grafy OECD zobrazujú legislatívne zakotvený cieľový dôchodkový vek. 
V grafoch informujúcich o počtoch rokov na dôchodku v rodovom delení sú staré údaje, ktoré preto pôsobia zavádzajúco, keďže použitý zdroj (Pensions at a Glance, OECD 2009) poskytuje údaje z roku 2006. Dnes ich už nemožno považovať za relevantné, lebo od roku 2006 sa na Slovensku zvýšil dôchodkový vek žien o 3 roky a muži s dôchodkovým vekom 62 rokov nedosahujú ani priemerný počet rokov na dôchodku u mužov v OECD. 

K bodu 2.2 
V časti Bilancujúce sadzby je správne uvedené, že invalidné, ale aj ďalšie poistné systémy v Sociálnej poisťovni dotujú starobné dôchodkové poistenie, v ktorom chýba 4,15 poistného bodu do reálnej sadzby (ak sa ráta poistné starobné a rezervný fond 18 % + 4,75 %). KOZ SR zásadne žiada aby sa z tohto zistenia urobil jediný správny a prijateľný záver a to, že v rámci reformy v roku 2003 boli urobené zlé prepočty a zlé prerozdelenie poistného. Do roku 2004 bolo dôchodkové (starobné a invalidné spolu) 28 % a už vtedy sa prejavoval malý nedostatok financií (3,2 mld. Sk) a reformátori si to zle prepočítali a na starobné poistenie pridelili iba 18 % a ešte k tomu zaviedli vyplácanie predčasných starobných dôchodkov zamestnaným poistencom. To mohlo viesť k jedinému výsledku, zvyšovaniu deficitu v starobnom poistení. 

K bodu 2.3.1 
Nevyváženosť projekcií demografických trendov a ich vplyvu na dôchodkové systémy sa prejavila aj tejto Analýze. Pokiaľ sa v súčasnosti prejavuje snaha okamžite meniť dôchodkové systémy na základe predpokladaného vývoja pôrodnosti v nasledujúcich 50 rokoch a predpokladaného poklesu počtu prispievateľov, mali by sa do budúcich projekcií zahrnúť aj ďalšie faktory, napr. budúci predpokladaný vek dožitia a nadväzne na to predpokladaný dôchodkový vek, ktorý by za 50 rokov mohol stúpnuť o desať a viac rokov. 
Podľa Analýzy bude demografická kríza v SR vrcholiť okolo r. 2055, keď pomer medzi populáciou 65+ a produktívnou populáciou (15 – 64) bude veľmi nevýhodný.... ale ako môže niekto tvrdiť, že o 45 rokov bude poproduktívna populácia 65+, keď už teraz má väčšina porovnávaných štátov dôchodkový vek 65 rokov? Dá sa skôr predpokladať, že poproduktívna populácia o 50 rokov bude 100+ a je po demografickom probléme. 

K bodu 6.1.3 
Evidentne táto Analýza prichádza neskoro, keďže navrhnuté riešenia dlhodobej udržateľnosti priebežne financovaného dôchodkového systému sú už v legislatívnom procese. To znamená, že cieľom Analýzy je zdôvodniť na politickej úrovni prijaté riešenia a nie hľadať a navrhovať riešenia o ktorých by sa diskutovalo, kým by sa nevybrali tie najvhodnejšie pre systém aj pre ľudí ktorí sú vňom. 
KOZ SR zásadne nesúhlasí aby sa vo verejnom dôchodkovom systéme navrhovali a prijímali opatrenia ktoré budú znamenať znižovanie miery náhrady mzdy dôchodkom. Cieľom každej vyspelej spoločnosti a predovšetkým EÚ ako celku je zvyšovanie životnej úrovne všetkých obyvateľov a preto by malo byť aj cieľom Slovenska zlepšenie životnej úrovne všetkých obyvateľov vrátane dôchodcov, to však nebude možné, ak sa v dlhodobej projekcii ráta so znižovaním príjmov občanov v postproduktívnom veku. 

K bodu 6.2.3 
Povinný vstup do II. piliera je už zavedený, čiže ho netreba odporúčať, ako sa to v Analýze uvádza. KOZ SR však zásadne nesúhlasí s povinnosťou občanov vstupovať do II. piliera. 

K bodu 6.2.4 
Analýza pomerne veľkú časť venuje analyzovaniu miery náhrady u jednotlivcov cez tzv. „férové poistné sadzby“. Zistenie, že poistenci v skutočnosti dostanú v priemere z priebežne financovaného systému menej ako do neho počas života vložili potvrdzuje oprávnenosť požiadavky KOZ SR na zvýšenie miery náhrady mzdy dôchodkom. 
Analýza by mala v analyzovaní príčin vysokej nákladovosti dôchodkového systému SR pokračovať ďalej a odhaliť príčiny, pokiaľ je to nepomer poberateľov dôchodkov a prispievateľov, ako sa naznačuje ďalej, mala by analyzovať prečo máme viac dôchodcov ako prispievateľov, keď máme jednu z najmladších populácií v EÚ a už niekoľko rokov je v SR prílev mladých na trh práce väčší ako odlev z pracovného trhu do dôchodku, z čoho vyplýva, že v SR je už asi 10 rokov stúpa počet ekonomicky aktívnych občanov. Ďalším významným faktorom potrebným pre prognózovanie dôchodkov je informácia ako sa bude tento pomer poberateľov a prispievateľov vyvíjať v blízkej budúcnosti, ale nie z pohľadu demografického, ale z hľadiska vzniku nároku na dôchodok, pretože reforma v rokoch 2003-5 nastolila také podmienky v dôchodkovom zabezpečení, nielen zvýšenie dôchodkového veku, ale aj previazanosť platenia príspevkov a nároku na dôchodok a ďalšie. 
Vo vzťahu k argumentom, že dôchodkové zabezpečenie zahŕňa nielen starobné, ale aj invalidné poistné odvody a aj fond solidarity sa používa na financovanie starobných dôchodkov opakujeme, toto delenie je legálne a preto nie je dôvod účelovo spájať tieto odvody vtedy, keď to autorom Analýzy vyhovuje. Avšak súčasná situácia ukazuje, že nastavenie odvodov do jednotlivých fondov sociálneho poistenia bolo pri reforme urobené zle, lebo nezodpovedá potrebám výplaty dávok a KOZ SR celé roky požaduje reálne prerozdelenie poistných odvodov, najmä vyšší odvod do deficitného starobného poistenia presunom z prebytkových fondov. Po zmene poistných sadzieb, na základe legálnych odvodov vzniknú aj právne nároky poistencov v inom rozsahu (k starobnému poisteniu vo výške 18 % sa pridá 4,75 % z fondu solidarity, v podstate to bude návrat k predreformnému prerozdeleniu odvodov, ktoré autori Analýzy požadujú). 

K bodu 6.2.5 
Aj z toho, že dodnes, 5 rokov od účinnosti legislatívy pre II. pilier, nie je vypracovaný ani návrh zákona upravujúci podmienky výplaty dôchodkov z kapitalizačného systému je zrejmé, že tvorcovia reformy nemali reformu pripravenú a ani sami nevedeli čo svojimi zásahmi v dôchodkovom systéme spôsobia. 

K predloženej Analýze uplatňujeme tieto ďalšie zásadné pripomienky: 

1. Str. 7: K výpočtu sumy dôchodku doplniť výpočet dôchodku z I. piliera pre účastníka, ktorý je zapojený do II. piliera vzhľadom na skutočnosť, že takýto účastník prispieva do I. piliera iba 60% v porovnaní s účastníkom iba v prvom pilieri. 
2. Na str. 6 v bode 1. Legislatívny rámec – vypustiť poslednú vetu. Analýza tohto systému je predmetom osobitného materiálu. 
3. Na str. 8 a 9 vypustiť celý bod 1.4 – výsluhové zabezpečenie silových rezortov. Analýza tohto systému je predmetom osobitného materiálu. 
4. V časti sadzby poistného na dôchodkové poistenie je rozpor medzi grafom a textom (zámerný?). Žiadame opravu textu, skutočnosť je 28,75%. 
5. Tvrdenie v 1 odseku na strane 11 nie je pravdivé vo vzťahu k pomeru dôchodku k priemernej mzde v krajinách EÚ alebo sa jedná o matematický zázrak. Vzhľadom na jednotnú menu žiadame doplniť takýto prehľad minimálne za krajiny eurozóny. V opačnom prípade sa v analýze smeruje k nesprávnym záverom. 
6. V časti 2.1.2. dôchodkový vek, doplniť o aké % dôchodcov, o aké skrátenie sa bude jednať k 31. 12. 2011. 
7. Ak je priemerná doba poberania u mužov v SR 16,2 roka a v EÚ 17,5, tak vek odchodu do dôchodku nie je problémom SR. V čom je teda príčina? Žiadame doplniť. 
8. V rámci analýzy sa SR porovnáva s okrajovými – neštandardnými postupmi, čo vedie k nesprávnym záverom, napr. slovenský dôchodkový systém je pomerne silne zásluhový, čistá miera náhrady, hrubá miera náhrady ale je potrebné urobiť aj porovnanie platov a cien. 
9. Graf na str. 15 nezodpovedá skutočnosti v SR. Žiadame upraviť podľa platnej legislatívy. 
10. Žiadame doplniť informácie – tabuľky a grafy o podiely odvodov o zapojení do II. piliera v krajinách EÚ v pomere k I. pilieru, zámerne neuvedené spracovateľom. 
11. V porovnaní s konštatovaním na str. 25 o náraste výdavkov na dôchodky sa návrh uvedený v zákone o úprave príjmov zo závislej činnosti javí ako nepochopiteľný, neprijateľný krok, hraničiaci s vedomým poškodzovaním budúcich dôchodcov. Žiadame vysvetliť postup MPSVaR. 
12. V bode 2.4. zásluhovosť v systéme: spracovateľ zvolil chybný prístup ak uvažuje so zásluhovosťou iba v II. pilieri. Taký stav môže nastať naplno až pri odchode do dôchodku u účastníkov starobného dôchodkového sporenia, ktorí budú odchádzať do dôchodku v roku (2005 + 42 rokov) 2047. Dovtedy musí existovať zásluhový systém aj v I. pilieri. Žiadame prepracovať bod 2.4. 
13. V súvislosti s predchádzajúcim bodom žiadame zabezpečiť zrušenie zmrazenia POMB a spätný prepočet dôchodkov vymeraný v medziobdobí. Zapracovať do legislatívnej úpravy. 
14. Spracovateľ konštatuje potrebu vyššieho zapojenia účastníkov dôchodkového poistenia a pritom podporuje nezodpovednosť časti budúcich poberateľov dôchodkov. Viď pripravovaný zákon o úprave.... 
15. Príčinou nestability sú koncepčné chyby, neujasnená filozofia smerovania dôchodkového poistenia, nedomyslené znižovanie životnej úrovne dôchodcov následne naprávanie nesystémovými krokmi a príliš rýchle zmeny v legislatíve bez predchádzajúcej verejnej diskusie. Žiadame zaviesť k analýze verejnú diskusiu, upraviť text v časti 2.5 v zmysle pripomienky. 
16. V bode 3.2. štruktúra odplát: spracovateľ hodnotí stav z pozície DSS a nie z pozície ochrany sporiteľa. Nejaví sa potrebné meniť systém odplát. 
17. Účasť v II. pilieri z pohľadu hodnotenia spracovateľa v časti 3.3 potvrdzuje naše konštatovanie v bode 16. Žiadame prepracovať. 
18. Príspevky vo výške 4,75% platia zamestnávatelia nie sporitelia ako tvrdí spracovateľ v bode 3.4.. Treba doplniť analýzu v časti výpočtu s odvolaním na zákon, z toho vychádza výpočet a opraviť text bodu. 
19. V bode 4. žiadame doplniť akému % sporiteľov prispieva zamestnávateľ a či sa tento pomer zvyšuje alebo znižuje, aký je % podiel zamestnávateľa a očistiť výnosnosť o infláciu. 
20. V bode 4.2. štruktúra odplát: Prvá odrážka znížiť základ odplaty - iba z prírastku hodnoty. Posledná odrážka prehodnotiť výšku odplaty. 
21. V oblasti motivácie sporiť si – bod 4.3. chýba návrh spracovateľa na nápravu stavu. 
22. Body 5, 5.1, 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.3 vypustiť. Analýza je predmetom osobitného materiálu predkladaného MV SR a nepatrí do kompetencie MPSVaR a nesúvisí s opatrením vlády SR, z ktorého vyšla úloha pre MPSVaR. 
23. V bode 6 vypustiť otázku 3 z dôvodov ako v pripomienke č. 22 
24. V bode 6.1.1. spracovateľ neuviedol hlavný predpoklad budúcej nestability – zníženie odvodov navrhované v zákone o úprave príjmu..., ako aj s nezodpovedajúcou deľbou poistenia medzi I. a II. pilier na 9 a 9 %. Žiadame zapracovať a zohľadniť v návrhu na nápravu stavu. 
25. V bode 6.1.1 spracovateľ nezohľadnil rast ceny práce v rámci približovania SR k priemeru EÚ najmä v eurozóne. zmrazenie miery náhrady znamená prepad úrovne dôchodkov. Žiadame prehodnotiť a upraviť. 
26. Nie je jasné z čoho vychádza spracovateľ vo svojej predstave o potrebe znižovania príjmových nerovností. Zásluhovosť v čase aktívneho pracovného veku sa musí prejavovať aj v čase dôchodku a už v súčasnosti je tu väčší prejav solidarity ako v mzdách. Prečo v tomto istom rezorte nie je snaha o odstraňovanie neprimeraných mzdových rozdielov? Spracovateľovi ide o jediné, znížiť náklady na dôchodky. Žiadame do analýzy doplniť aj variantu zvyšovania odvodov na starobné dôchodky alebo zníženie odvodov do II. piliera tak, aby bol priebežne financovaný systém dôchodkov finančne vyvážený. Analýza by mala ponúknuť všetky dostupné riešenia dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. 
27. Zavádzanie, resp. úvaha o faktore solidarity je v úplnom rozpore s princípmi uplatnenými v II. pilieri. Žiadame v úvahách zohľadniť dátum zavedenia II. piliera príslušné roky, až potom prechádzať na faktor solidarity – bude zahrňovať aj II. pilier? Doplniť. 
28. Bod 6.3. žiadame vypustiť z dôvodov uvedených v pripomienke č. 22 a odporúčame sily sústrediť na úlohy vyplývajúce z úloh B16, B17. 

29. Bod „zhrnutie“ žiadame dopracovať v zmysle uplatnených pripomienok a žiadame 
z Analýzy vypustiť silové rezorty. 

Záver: 

KOZ SR zásadne nesúhlasí s predloženou Analýzou dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky. 
Tento materiál nezodpovedá potrebám skutočného analyzovania existujúceho dôchodkového systému v takom meradle a takým spôsobom, aby bolo možné na základe zistených skutočností navrhnúť zmeny a opravy v existujúcom dôchodkovom systéme, alebo novú reformu dôchodkového systému SR založenú na politickom aj spoločenskom konsenze a v medziach stanovených medzinárodnými právnymi normami, napr. Dohovormi MOP, Európskou sociálnou chartou (revidovanou), legislatívou EÚ a ďalšími ratifikovanými normami. 
KOZ SR považuje za nezodpovedné a nesociálne meniť dôchodkový systém bez skutočne odborných a nestranných údajov a zistení a bez širokej spoločenskej a odbornej diskusie. KOZ SR nesúhlasí so znižovaním životnej úrovne súčasnej staršej generácie, ktorú chystá súčasná vláda. KOZ SR nesúhlasí s navrhnutými opatreniami v dôchodkovom systéme, nakoľko sú založené na nepresných, nepresvedčivých a neúplných údajoch, tendenčne spracovaných so zámerom dokázať potrebu už prijatých politických rozhodnutí. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedeným zásadným pripomienkam sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. 
Predkladatelia návrhu čiastočne akceptovali pripomienky uvedené pod č. 18 a 19. Väčšina pripomienok však nie je akceptovaná z nasledovných dôvodov: predložená analýza nezakrýva ani súčasné ani budúce problémy dôchodkového systému, práve naopak, jasne ich identifikuje. 
Spôsob zavedenia dvoj pilierovej výstavby dôchodkového systému a rozloženie transformačných nákladov považujú predkladatelia naďalej za správnu z hľadiska dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. 
V odhadoch na mieru náhrady, ktorú poskytuje druhý pilier, nenastali oproti pôvodným predpokladom zásadné zmeny. Súčasné úsilie vlády smeruje jednoznačne k jej zvýšeniu. 
Podmienky výplaty dôchodkov z druhého piliera komerčnými životnými poisťovňami sú v súčasnosti predmetom odborných diskusií. To, že v materiáli tieto informácie nie sú (vzhľadom na limity kladené na jeho rozsah), neznamená, že sa im predkladatelia nevenujú. 
Predkladatelia Analýzy považujú súčasnú podobu garancií za nevyhovujúcu a pôsobí negatívne na investovanie prostriedkov v dôchodkových fondoch. Navrhovaná zmena v oblasti garancií znamená posun vpred, spoločnosti budú garantovať sporiteľom výnosy najmenej vo výške poplatkov, ktoré sporiteľ zaplatí DSS. Zároveň sa navrhuje možnosť rozdelenia si úspor do dvoch fondov a tiež možnosť meniť pomer týchto fondov v priebehu sporenia. 
Modelové výpočty sú uskutočnené v určitom makroekonomickom a demografickom scenári, ktoré majú odborné zázemie. 
Dôvod spojenia úlohy B.16 a B.17 je uvedený v prekladacej správe „Na základe pripomienkového konania sa však dospelo k záveru, že jej súčasťou by mali byť aj návrhy opatrení na zmenu dôchodkového systému. V nadväznosti na uvedené je Analýza dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému dopracovaná o konkrétne návrhy na zmenu dôchodkového systému...“ 
Vplyvy niektorých opatrení sú uvedené priamo v texte Analýzy prostredníctvom grafov pozri kapitola 6. 

V súvislosti so spájaním starobného poistenia a invalidného poistenia – nejde o účelové spájanie, ale o vyobrazenie výšky sadzby poistného na dôchodkové poistenie, ktorá pozostáva zo starobného poistenia a invalidného poistenia. Poistné do rezervného fondu solidarity zase uhrádzajú osoby, ktoré sú dôchodkovo poistené. 

Presné nastavenie sadzieb v systéme sociálneho poistenia na začiatku reformy ani nebolo možné, predpokladalo sa, že sadzby budú doladené v priebehu nasledujúcich rokov. Riešenie tohto problému sa však neustále odkladalo, vzhľadom na pripravovanú daňovo-odvodovú reformu i predmetný odklad sa v súčasnosti javí ako prospešný. 

V projekciách sa, samozrejme, predpokladá, že vek dožitia sa neustále predlžuje. 

Predloženie konkrétnych návrhov týkajúcich sa úpravy dôchodkového veku, automatickej korekcie ADH, zmeny vo zvyšovaní dôchodkových dávok a zmeny v konštrukcii dôchodku sú plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem SR 2011-2014, ktorá sa zaviazala udržiavať finančnú stabilitu dôchodkového systému. Vzhľadom na snahu splniť tieto úlohy v stanovenom čase možno považovať predloženie týchto návrhov za urýchlené, nie však za unáhlené. Predložená Analýza má byť zároveň doplňujúcim materiálom k navrhovanej legislatívnej úprave. Znižovanie úrovne dôchodkov je z hľadiska demografickej krízy nevyhnutnosťou. To však bude kompenzované zvyšovaním reálnej hodnoty dôchodkov. 

Automatický vstup do II. piliera v súčasnosti nie je zavedený a práve z daného dôvodu sa odporúča pre osoby, ktoré sa stanú prvýkrát dôchodkovo poistené. Zároveň sa z dôvodu zachovania princípu slobodného rozhodovania sa jednotlivca navrhuje možnosť do dvoch rokov vystúpiť a ostať výlučne v I. pilieri. 

Individuálne vyrovnaná bilancia príjmov a výdavkov počas poistnej kariéry ešte nezaručuje, že bude vyrovnaná v každom bežnom roku naprieč všetkými poistencami a poberateľmi. 

AZZZ SR 	všeobecne k návrhu 
V predloženej analýze dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému absentuje analýza sociálnych rizík a sociálnych následkov variantne nastaveného dôchodkového systému. 
Doplnenie materiálu o sociologický pohľad považujeme za dôležité najmä v súvislosti s hrozbou sociálnej exklúzie významnej skupiny obyvateľstva. Navrhujeme preto doplniť predloženú analýzu o sociálne aspekty vnímania solidarity a spravodlivosti a o kvalifikovanie sociálnych rizík, ich frekvenciu a škody, ktoré môžu v spoločnosti navodiť. 

 	Z 	A 	 	
SIS 	všeobecná pripomienka 
V celom texte materiálu navrhujeme slovo „penzijný“ nahradiť slovom „dôchodkový“, a to z dôvodu gramatickej úpravy textu. 	O 	A 	 	
SIS 	K časti1. 
V časti 1. Legislatívny rámec dôchodkového systému navrhujeme vypustiť posledný odsek. 

Odôvodnenie 

Predkladaný materiál sa opätovne zaoberá problematikou udržateľnosti sociálneho systému ozbrojených zložiek, nerešpektujúc uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 805 zo dňa 17. 11. 2010, ako aj zásadné pripomienky vznesené k jeho pôvodnému zneniu – k materiálu „Analýza dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému“. 
S predloženým materiálom zásadne nesúhlasíme v častiach, ktoré sa zaoberajú výsluhovým zabezpečením silových rezortov a vzhľadom na skutočnosť, že „Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek“ je spracovaná podľa úlohy č. 28 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 805 zo dňa 17. 11. 2010 ako samostatný materiál, žiadame ich vypustiť. Na základe rokovaní medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom financií Slovenskej republiky v rámci medzirezortného pripomienkového konania k predmetnému materiálu bola spracovaná analýza finančnej udržateľnosti osobitného systému sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom obrany Slovenskej republiky. V súčasnosti sú obidva materiály predmetom vzájomných rokovaní medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. V spracovateľom predkladanom materiáli sú analyzované jednotlivé časti výsluhového zabezpečenia v rozpore s výsledkami a závermi, ku ktorým došlo po vzájomnej dohode v rámci posledných rokovaní. V predkladanom materiáli nie sú taktiež zohľadnené zmeny, ktoré boli dohodnuté a nie sú premietnuté do prepočtov, ktoré boli vykonané na základe odlišných východísk. Materiál neobsahuje všetky návrhy riešení dohodnuté v rámci rozporového konania Ministerstva financií Slovenskej republiky a Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Poznamenávame, že v predkladanom materiáli absentuje aj poukázanie na využitie 4,75 % rezervného fondu solidarity, ktorý zamestnávateľ za policajtov neplatí, tzn. nie sú príjmom osobitného účtu, avšak Sociálna poisťovňa príjmy z rezervného fondu používa na krytie deficitu a zohľadňuje v prepočtoch, čím dochádza k ich skresľovaniu. 
Máme za to, že postup spracovateľa je v rozpore s legislatívnymi pravidlami, nakoľko v predkladanom materiáli upravuje problematiku, ktorá je riešená komplexne v samostatnom materiáli, nachádzajúcom sa v legislatívnom procese, pričom obsahuje návrhy opatrení, ktoré neboli výsledkom dohody a stále sú predmetom vzájomných rokovaní. Cielené zameranie na problematiku sociálneho zabezpečenia ozbrojených zložiek je účelovo jednostranné, v niektorých častiach argumentujúco zavádzajúce, so zámerom vytvoriť tlak na ozbrojené zložky zo strany verejnosti, a to poukazovaním na neudržateľnosť a štedrosť systému bez ohľadu na pripravované opatrenia. 
V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť na vnútorný rozpor predkladaného materiálu, kde sa na jednej strane uvádza, že „s cieľom zachovať stabilitu počtu zamestnancov a predísť hromadným odchodom do výsluhového dôchodku bude nevyhnutné, aby sa tieto zásadné systémové zmeny týkali iba tých, ktorí do služobného pomeru ešte len vstúpia a nemali vplyv na už slúžiacich policajtov a vojakov“ a na druhej strane sa navrhuje prijať opatrenia, ktoré sa budú vzťahovať na všetkých, čiže už slúžiacich policajtov a vojakov, a to najmä „obmedziť odstupné na maximálne 5 služobných platov“. 
Spracovateľ sa v predkladanom materiáli odvoláva na bod 28 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 805 zo dňa 17. 11. 2010, čo mu však nebránilo zaradiť predmetnú problematiku do predkladaného materiálu tak, aby zabezpečil jeho schválenie podľa svojich predstáv, bez ohľadu na stanoviská a názory pripomienkujúcich rezortov ozbrojených zložiek. 
Poznamenávame, že materiál Analýza systému sociálneho zabezpečenia ozbrojených zložiek rešpektuje skutočnosť, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky predkladá samostatný rozbor udržateľnosti dôchodkového systému, a preto sa vo svojom materiáli problematikou sociálneho poistenia nezaoberá. 
Z dôvodu uplatnenia vyššie uvedených pripomienok zároveň navrhujeme v predkladacej správe k materiálu v druhom odseku vypustiť text „ako aj osobitného dôchodkového systému silových rezortov“. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
SIS 	K časti 1.4 
Časť 1.4 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie ako k pripomienke k časti 1. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
SIS 	K časti 5. 
Časť 5. Výsluhové zabezpečenie silových rezortov navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie ako k pripomienke k časti 1. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň táto časť poukazuje na to, že nielen Sociálna poisťovňa sa dostáva do deficitu a opatrenia je nutné prijať aj v oblasti osobitného systému. 	
SIS 	K časti 6. 
V časti 6. navrhujeme vypustiť odsek 3). 

Odôvodnenie ako k pripomienke k časti 1. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení.  	
SIS 	K časti 6.3 
Časť 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie ako k pripomienke k časti 1. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
SIS 	K časti Zhrnutie 
V časti Zhrnutie navrhujeme vypustiť odseky 7, 8 a 9. 

Odôvodnenie ako k pripomienke k časti 1. 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
SOCP 	Všeobecne a k návrhu uznesenia 
Predložený materiál obsahuje analýzu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému a návrhy na zmenu dôchodkového systému, v súvislosti s ktorými sa v časti ich obsahujúcej uvádza, že jej cieľom je "podnietiť odbornú diskusiu o ich riešení a prezentovať niektoré konkrétne opatrenia. Tomu zodpovedá aj návrh niektorých opatrení, ktoré sú rozpracované buď alternatívne, alebo obsahujú argumenty proti prijatiu predmetného opatrenia. Takto konštruovanému súboru opatrení však nekorešponduje návrh uznesenia vlády, podľa ktorého by vláda mala schváliť návrhy na zmenu dôchodkového systému, z čoho však nie je zrejmé, o ktoré z predkladaných návrhov by malo ísť.  	O 	N 	Predmetom schvaľovania vlády SR je Analýza ako celok, pričom konkrétne návrhy na zmenu dôchodkového systému sú obsiahnuté v návrhu novely zákona o sociálnom poistení, ktorá je v legislatívnom procese. Analýza má slúžiť ako doplňujúci materiál k predkladaným legislatívnym zmenám. 	
SOCP 	K časti 1 - K BOXU 1: Dôchodkový vek  
V časti Dôchodkový vek z dôvodu spresnenia odporúčame doplniť zákonom stanovenú výšku predčasného starobného dôchodku, ak je poistenec sporiteľom; z uvedeného dôvodu na konci druhej vety navrhujeme pripojiť slová: „alebo 0,6 - násobok sumy životného minima, ak je poistenec sporiteľ podľa zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení". 

 	O 	A 	 	
SOCP 	K časti 3 - K BOXU 5: Predčasné starobné dôchodky - neutralita  
V prvom odseku sa uvádza spôsob penalizácie pri určení sumy predčasného starobného dôchodku, ktorá sa znižuje o 0,5 % za každých začatých 30 dní odo dňa vzniku nároku na predčasný starobný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku. Ak do dovŕšenia dôchodkového veku poistencovi chýba rok, percento zníženia je 6,5 %; vzhľadom na uvedené znenie druhej vety odporúčame spresniť a slová „(približne 6 % ročne)“ nahradiť slovami „(6,5 % ročne)“. 

 	O 	N 	Cieľom je poskytnúť približnú informáciu o krátení dôchodku na ročnej báze. Hodnota 6 % je podľa názoru predkladateľov výstižnejšia, nakoľko po 360 dňoch (z celkových 365 dní) sa kráti dôchodok o 6 %, pričom sa očakáva, že budúci dôchodcovia tomu prispôsobujú svoje správanie. 	
SOCP 	K časti 3 - K BOXU 7: Legislatívne úpravy v období od 2004 – 2010 s vplyvom na zásluhovosť priebežného piliera 
V súvislosti s predĺžením rozhodujúceho obdobia na výpočet dôchodku z 10 na 22 rokov navrhujeme zohľadniť skutočnosť, že rozhodujúce obdobie na určenie priemerného osobného mzdového bodu je možné v osobitných prípadoch predĺžiť aj pred kalendárny rok 1984; z uvedeného dôvodu v druhom bode odporúčame slová "(nie pred rok 1984)" nahradiť slovami "(pred rok 1984 iba v osobitných prípadoch)". 	O 	A 	 	
ÚDZS 	časť 6. ods. 6.2 
Navrhujeme zúžiť princíp solidarity. 

Odôvodnenie: 
V analýze je riešené prehĺbenie princípu solidarity, čo jednoznačne poškodí tie skupiny osôb, ktoré zarábajú viac ako priemer v Národnom hospodárstve, a ktoré nie sú v II. pilieri, pretože doň nevstúpili z dôvodu veku. V analýze sa neuvažuje o postupnom dlhšom prechodnom období pre tieto skupiny, ktoré budú musieť byť viac solidárne v priebežnom pilieri a nemali možnosť sporiť v II. pilieri - táto skupina osôb pri novom postupe bude znevýhodnená oproti tým dôchodcom, ktorým vznikne nárok na starobný dôchodok do roku 2015. 
 	O 	N 	Prehĺbenie princípu solidarity v dôchodkovom systéme je v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem Slovenskej republiky 2011 - 2014. Navrhovaná úprava predpokladá postupné a pomalé znižovanie zásluhovosti tak, aby nevznikli náhle skoky v nárokoch starých a nových dôchodcov. 	
ZMOS 	Všeobecne 
Odporúčame v ďalšom procese analýzy dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky zvážiť dopracovanie analýzy o model valorizácie na základe dôchodcovskej inflácie aj podľa jednotlivých vekových skupín. Sme totiž presvedčení, že valorizácia len o celkovú dôchodcovskú infláciu (za celú skupinu dôchodcov) nedostatočne zohľadňuje zmeny v štruktúre potrebných tovarov a služieb v domácnostiach dôchodcov z pohľadu dosiahnutého veku. Pri konštantnej výške reálneho dôchodku dochádza zo zvyšujúcim sa vekom k nárastu potrieb v oblasti tovarov a služieb. Táto skutočnosť súvisí aj s vývojom priemernej dĺžky dožitia v zdraví, ktorá v súčasnosti zaostáva za vývojom priemernej dĺžky dožitia. Osoby v dôchodkovom veku sa tak síce dožívajú vyššieho veku no odkázanosť na zdravotné alebo sociálne služby sa predlžuje. Nezohľadnenie uvedených trendov vo výškach dôchodkov vedie k subjektívne vnímanej nespravodlivosti. Valorizácia o dôchodcovskú infláciu v závislosti od vývoja spotrebiteľských cien domácnosti dôchodcov podľa vekových skupín by mohla čiastočne garantovať udržateľnosť životného štandardu osôb vysokého veku. Podotýkame, že prijatie takéhoto modelu by vzhľadom na početnosť cieľovej skupiny nemuselo mať zásadnejší vplyv na celkovú udržateľnosť dôchodkového systému. 

Alternatívou je zavedenie nového druhu poistenia poskytujúceho poistné plnenie v súvislosti s dosiahnutím vysokého veku (v súčasnosti 85+) , resp. odkázanosťou na zdravotné a sociálne služby. Sme toho názoru, že u osôb vo vysokom veku dochádza k nárastu potrieb v oblasti zdravotných a sociálnych služieb takmer plošne, preto posudzovanie individuálnych pomerov stráca na význame. 	O 	N 	Takéto zvyšovanie dôchodkov podľa veku by viedlo k tomu, že nižšie dôchodky by po zvýšení „predbehli“ tie vyššie, čo je neprípustné. Zároveň by bolo problematické nastavenie vekových hraníc, od ktorých by bola valorizácia iná a taktiež v prípade invalidných dôchodkov sa môže vynoriť otázka, prečo nie podľa miery ťažkého zdravotného postihnutia. 	
ÚV SR 	k celému matriálu 
Materiál neobsahuje jednoznačné vyjadrenie autorov na zmeny, ktoré v ich videní problému je potrebné vykonať a hlavne chýba ich vízia cieľového stavu slovenského dôchodkového systému. 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	str. 3 
Na str.3 sa uvádza :„Tvorcovia hospodárskej politiky tak neustále stoja pred rozhodnutím, ktoré musí vziať do úvahy požiadavky na strane dávok s požiadavkami v oblasti výšky daňovo-odvodového zaťaženia, pri súčasnom zachovaní stabilnej úrovne dlhu verejnej správy v horizonte niekoľkých desaťročí“ Z vety nie je jasné, pred akým rozhodnutím stoja tvorcovia hospodárskej politiky. Nemožno súhlasiť s tvrdením, že dlhodobo udržateľný dôchodkový systém má zachovávať stabilnú úroveň dlhu verejnej správy. A čo ak je verejný dlh vysoký aj bez vplyvu dôchodkového systému? Požiadavku je potrebné preformulovať tak, aby dôchodkový systém nezvyšoval verejný dlh nad vopred dohodnutú úroveň 	O 	A 	 	
ÚV SR 	časť 1 
Úvodná veta z časti 1 „ Legislatívny rámec dôchodkového systému“ sémanticky nedáva zmysel, napr.„Dôchodkový systém v Slovenskej republike pozostáva z povinného prvého všeobecného, priebežne financovaného dôchodkového systému (PAYG), druhého starobného dôchodkového sporenia, tretieho dobrovoľného doplnkového dôchodkového sporenia a osobitných dôchodkových systémov.“Pretože sa v ďalšom texte uvádzajú piliére, je vetu potrebné opraviť tak, že za slovo „pozostáva“ sa vloží „ z troch piliérov a to“ 	O 	A 	 	
ÚV SR 	časť 1.1. 
Tvrdenie, že „Prvý pilier je dávkovo definovaný dôchodkový systém a financovaný priebežne, tzn. poistné terajších platiteľov poistného sa používa na výplatu dôchodkov pre súčasných poberateľov dôchodkových dávok“ nie je korektné. Existujú aj priebežne financované dôchodkové systémy, v ktorých nie je žiadne poistné, túto vlastnosť majú len priebežne financované poistné systémy a preto za slovo „ definovaný“ je potrebné vložiť slovo „poistný“. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	určenie sumy dôchodku 
V časti „Určenie sumy dôchodku“ je nutné nahradiť slová “v pomere k predchádzajúcej priemernej mzde“ slovami „ v pomere k priemernej mzde vykázanej Štatistickým úradom v roku, ktorý predchádza roku priznania dôchodku“. A za slová „ tretí štvrťrok“ je potrebné vložiť slová „predchádzajúceho roka“. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	časť - zvyšovanie dôchodkov 
Aj zvyšovanie dôchodkov je napísané nepresne sa dokonca v rozpore s platným právnym stavom 
a)dôchodkové dávky nie sú kúpyschopné, ak už chceme v súvislosti so zvyšovaním dôchodkov hovoriť o kúpyschopnosti, potom treba hovoriť o zachovaní kúpyschopnosti poberateľov dôchodkových dávok. 
b)ale primárnym dôvodom zvyšovania dôchodkov nie je zachovať kúpyschopnosť dôchodcov, ale predovšetkým zabrániť neodôvodneným rozdielom medzi priznávanými dôchodkami plynutím času, v ktorom rastie priemerná mzda. A to treba mať na pamäti aj v ďalších úvahách. Preto sa ADH zvyšuje indexom rastu priemernej mzdy. 
c)A už vôbec nie je pravda, že sa cit:“ pri zvyšovaní dôchodkov berie do úvahy 1 percenta medziročného rastu spotrebiteľských cien a 1 percenta medziročného rastu priemernej mzdy“. Dôchodky sa zvyšujú percentom, ktoré tvorí jedna polovica súčtu medziročného rastu spotrebiteľských cien a medziročného rastu priemernej mzdy za prvý polrok roku, ktorý predchádza bežnému roku. 
 	O 	ČA 	Text Analýzy v písm. c) bol upravený v zmysle zákona o sociálnom poistení. 	
ÚV SR 	časť 1.2. 
Časť 1.2.Veta: „Starobné dôchodkové sporenie (II. pilier) nie je v súčasnosti povinným systémom v pravom slova zmysle; je povinný iba pre toho, kto sa doň už raz rozhodol vstúpiť, resp. sa rozhodol v ňom zotrvať“ je nenáležitá a možno obstojí pri neformálnej diskusii. Toto si zaslúži popísať aspoň stručne vývoj v povinnej účasti na starobnom dôchodkovom sporení. Dnes máme minimálne poistencov, ktorým nebolo umožnené vstúpiť do fondového systému, poistencov , ktorí vstúpili a vystúpili, poistencov ktorí vstúpili na zotrvali. 	O 	N 	Účasť v systéme je bližšie rozpísaná v časti 3.3 Účasť na starobnom dôchodkovom sporení. 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
Nie je vhodné používať slovné spojenie „penzijný systém“, keď sa v iných častiach dokumentu uvádza dôchodkový systém, navyše tento pojem slovenská legislatíva nepozná 	O 	A 	 	
ÚV SR 	hrubá a čistá miera náhrady 
Definície hrubej a čistej miery náhrady sú povrchné a z akýchto definícii nie je možné robiť závery o miere náhrady, uvádzané v správe. Akú hrubú mieru náhrady mali autori na mysli, priemernú, individuálnu alebo mediánovú? V texte sa používa mediánová, ale tá nezodpovedá definíciám. Priemerná hrubá miera náhrady je často definovaná ako podiel priemerného priznaného dôchodku a priemernej mzdy, individuálna miera náhrady je pomer priznaného dôchodku a posledného príjmu pred priznaním dôchodku. A mediánová miera náhrady je pomer mediánového príjmu a dôchodku z mediánového príjmu. Lebo čísla, ktoré sú uvádzané za SR nezodpovedajú definíciám uvedeným v texte analýzy. Túto časť je potrebné spresniť a dopracovať. 	O 	N 	V kapitole 2.1.3. v prvom odstavci je uvedené, že miera náhrady je určovaná na úrovni jednotlivca. Následne sa táto miera náhrady rozdeľuje na hrubú a čistú, ktoré sa v ďalšom texte sledujú na rôznych úrovniach príjmu jednotlivca. 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
Osobitnú pozornosť si zasluhuje nasledujúce tvrdenie, že „Len šesť krajín (medzi ktoré patrí aj Slovensko) zaznamenáva opačný trend, kde s rastom príjmu rastie čistá miera náhrady, čo hovorí o väčšej zásluhovosti v systéme. V prípade Slovenska však došlo v roku 2011 ku korekcii tým že sa „zmrazil“ nábeh na plnú zásluhovosť. Čistá miera náhrady preto nerastie s rastom príjmu ale je približne rovnaká. Stále však platí, že slovenský dôchodkový systém je pomerne silne zásluhový.“Práve preto, že nie sú jasné definície vznikajú pochybnosti o pravdivosti tvrdení, uvedených v správe. Čistá miera náhrady na Slovensku rastom príjmu klesá a klesá z dvoch dôvodov 

- z dôvodu prítomnosti redistribučných procesov 
- ale najmä z dôvodu nižšieho zdaňovania nízkych príjmov a preto ak sa začne hovoriť o čistej miera náhrady, treba sa téme venovať aj so zohľadnením daňového systému. Nie je žiaden problém vyčísliť podiel odlišnej daňovej sadzby pre nízke a vysoké príjmy a podiel solidarity na čistej miere náhrady. Ak by sa zaviedla nulová daňová sadzba pre príjmy do 350 eur, potom by čistá miera náhrady pre takéto príjmy bola rovná hrubej miere náhrady a k l e s l a by zo 67% na 58%. Čistá miera náhrady je má obmedzenú vypovedaciu schopnosť. Navyše, do priemernej mzdy sa započítavajú aj mzdy silových zložiek, do priemerného dôchodku sa započítavajú len tzv. sólo dôchodky a bez dôchodkov silových zložiek. Bolo by dobré, keby autori doložili vlastný výpočet hrubej a čistej miery náhrady, lebo údaje uvedené v správe nie sú dôveryhodné. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	časť - hospodárenie 
V časti Hospodárenie v súčasnosti by sa žiadalo uviesť, že nerovnováha príjmov a výdavkov fondu starobného poistenia je v súčasnosti záležitosťou nesprávnej kalibrácie sadzieb poistného na jednotlivé druhy sociálneho poistenia a že rezervný fond solidarity je len časť fondu starobného poistenia, umelo vytvorený z dôvodu zaviesť symetrický model reformy dôchodkového systému založeného na rovnakom pomere poistného a príspevkov odvádzaných do 1. a 2. piliéra dôchodkového zabezpečenia. 	O 	N 	Nesprávne nastavenie sadzieb je popísané v časti 2.2 Hospodárenie v súčasnosti, odsek Bilancujúce sadzby (čiže sadzby, na základe ktorých by bol priebežne financovaný dôchodkový systém v určitej rovnováhe), kde z tabuľky je zrejmé, že bilancujúce sadzby sú iné ako ustanovuje zákon o sociálnom poistení. 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
Zavádzajú sa nové a nezvyklé pojmy ako bilancujúce sadzby a férové sadzby, ktoré sú v odbornej verejnosti neznáme a sémanticky nie príliš vhodné. Ale to je len jedna stránka veci. Pri „férových“ sadzbách sa uvádza, že ide o sadzby, ktoré pre priemerného jednotlivca t.j. osobu s priemerným vymeriavacím základom a so strednou dĺžkou života pri dovŕšení dôchodkového( a nie konštantnej pravdepodobnosti úmrtia) zabezpečí, že zaplatené poistné a vyplatené dávky budú rovnaké. Takáto požiadavka nie je reálna, pretože systém dôchodkového poistenia má svoju réžiu a je prirodzené, že bez nej by mohli byť sadzby poistného nižšie. Rozdiel medzi „férovými sadzbami“ a nastavenými sadzbami, kvantifikovaný na 3,35% je vlastne poistné odvádzané do správneho fondu Sociálnej poisťovne, takže súčasné nastavenie sadzieb ( vrátane RFS+ prebytkov iných fondov) je férové. 	O 	ČA 	Text Analýzy bol doplnený o informáciu, že vyššia skutočná sadzba je čiastočne oprávnená z dôvodu pokrytia administratívnych nákladov správy dôchodkového systému. Súčasná výška správneho fondu (z vybratého poistného a nie sadzba) však vysvetľuje len zanedbateľnú časť (cca 0,69 p. b.). 	
NROZP 	k časti 2.1.1 
nie je vysvetlené, prečo jedna z najvyšších sadzieb poistného na dôchodkové poistenie v rámci OECD (vrátane sadzby do rezervného fondu solidarity) nepostačuje na vybilancovanie systému dôchodkového poistenia. Žiadame dopracovať a zdôvodniť. 

Podľa nášho názoru jedným z dôvodov je štátna „ochrana“ poskytovaná samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré väčšinou platia odvody len z minimálneho vymeriavacieho základu, čo je viac – menej tolerované. Daňovo – odvodová koncepcia v tejto ochrane naďalej pokračuje. Tieto prostriedky potom samozrejme chýbajú v priebežne financovanom systéme dôchodkového poistenia. Minister financií na to verejne poukázal, ale ... Zamestnanci, ktorí také „možnosti optimalizácie svojej daňovej a odvodovej pozície“ nemajú, to svojimi odvodmi nemôžu vyrovnať. 

 	Z 	A 	 	
NROZP 	k časti 2.2 
Okrem uvedených faktorov ovplyvňujúcich príjmy fondu starobného poistenia, navrhujeme analyzovať ešte dva nasledujúce: 
1. Platenie odvodov samostatne zárobkovo činnými osobami väčšinou z minimálneho vymeriavacieho základu. Vysoko zaujímavá by mohla byť informácia, ako by sa znížil deficit Sociálnej poisťovne, ak by SZČO platili do fondu starobného poistenia v priemere rovnako ako zamestnanci vrátane odvodu, ktorý za zamestnanca platí zamestnávateľ. 
2. Príjmová stratifikácia zamestnancov SR v porovnaní s inými štátmi OECD. Ak je výrazne odlišná, napr. je vyšší podieľ zamestnancov s nízkymi príjmami v porovnaní s priemernou mzdou ako v iných štátoch, nie je dôsledkom nedostatočných príjmov nizka sadzba na dôchodkové poistenie, ale dosahované príjmy, z ktorých sa poistenie platí. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor trvá. 
Neakceptuje sa – k bodu 1) Analýza dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky sa snaží byť všeobecná a nezameriava sa na konkrétnych platiteľov poistného, nakoľko by v tom prípade bolo nutné rozoberať každú skupinu nielen SZČO, ale napríklad aj zamestnancov, ktorí pracujú na čiastočný úväzok alebo zamestnancov s nízkym príjmom a krátkou pracovnou kariérou. V prípade SZČO zároveň podotýkame, že výška ich vymeriavacieho základu, z ktorého platia poistné má následne vplyv na výšku dávok, ktoré zo systému sociálneho poistenia poberajú alebo budú poberať. Taktiež podotýkame, že SZČO sú v dôchodkovom systéme aj v systéme nemocenského poistenia podľa súčasne účinného právneho stavu vzhľadom na reláciu príjmov a výdavkov porovnateľní s klasickými zamestnancami. 
K bodu 2) Príjmové rozdelenie zamestnancov je porovnateľné s krajinami OECD. 	
NROZP 	k časti 2.3.1 
Analýza – až na jednu vetu v závere – nerozoberá vplyv migrácie do a z SR, ktorú v dlhodobom horizonte 50 rokov nie je možné zanedbávať. So sľubovaným rastom sa i SR stane pre niektoré skupiny migrantov príťažlivou krajinou, čo ovplyvní počet pracujúcich na jedného dôchodcu. Žiadame doplniť Analýzu, ako faktor migrácie ovplyvní celkový počet a vekové zloženie obyvateľstva SR. 	Z 	A 	 	
NROZP 	k časti 2.3.2 
Chýba analýza, ako vekovú skladbu obyvateľstva do roku 2060 bude ovplyvňovať migrácia obyvateľstva. predložená Analýza ... sa tvári, ako by sa tento faktor Slovenskej republiky netýkal. Žiadame doplniť.  	Z 	A 	 	
NROZP 	k časti 2.5 
Očakávania budúcich dôchodcov o výške poberaného dôchodku navrhujeme podrobnejšie rozpracovať. 

Odôvodnenie: 
Záleži na tom, aký je vek respondenta. Osoby blízko dôchodkového veku očakávajú vysoké dôchodky. Väčšina osôb vo veku do 35 rokov je presvedčená, že po dosiahnutí svojho dôchodkového veku žiadny dôchodok dostávať nebudú a tak i k plateniu poistného pristupujú – pokiaľ môžu, tak sa mu vyhýbajú. Jedným z dôvodov je sústavné menenie nastavených parametrov dôchodkového systému, čo – zdá sa – i do budúcnosti bude pokračovať. Nikto nevie, čo sa udeje v dôchodkovom systéme budúci rok, ako môžu mať poistenci istotu, že v r. 2060 budú vôbec nejaké dôchodky vyplácané. Ako príklad uvádzame najnovší návrh obmedziť ďalšiu výplatu vdovského / vdoveckého dôchodku obdobím dvoch rokov, v ktorom je potrebné splniť podmienky pre jeho priznanie, inak nárok na priznanie zaniká. O tejto zmene sa nikdy a nikde nediskutovalo, ale v návrhu na zmenu zákona č. 461/2003 Z.z. sa objavila. 
Vyhýbanie sa plateniu odvodov je jednou z príčin deficitu priebežne financovaného dôchodkového systému, čo štát podporuje exkluzívnym postavením samostatne zárobkovo činných osôb. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor odstránený. Zároveň je dôležité poznamenať, že očakávania občanov sú vo veľkej miere ovplyvnené aktuálnou a očakávanou situáciou v dôchodkovom systéme tak, ako to prezentuje vláda SR. Z uvedeného dôvodu je potrebné, aby prípadné úpravy dôchodkového systému boli známe aj niekoľko desaťroční vopred. Prezentovaním dlhodobých cieľov v oblasti dôchodkového systému analýza poskytuje práve tieto informácie s cieľom vytvoriť „správne“ očakávania o výške budúcich dôchodkov. 

Pozn.: Totožná pripomienka k časti 3.3 	
NROZP 	k časti 3.3 
Očakávania budúcich dôchodcov o výške poberaného dôchodku navrhujeme podrobnejšie rozpracovať. 

Ide o pripomienku zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Záleži na tom, aký je vek respondenta. Osoby blízko dôchodkového veku očakávajú vysoké dôchodky. Väčšina osôb vo veku do 35 rokov je presvedčená, že po dosiahnutí svojho dôchodkového veku žiadny dôchodok dostávať nebudú a tak i k plateniu poistného pristupujú – pokiaľ môžu, tak sa mu vyhýbajú. Jedným z dôvodov je sústavné menenie nastavených parametrov dôchodkového systému, čo – zdá sa – i do budúcnosti bude pokračovať. Nikto nevie, čo sa udeje v dôchodkovom systéme budúci rok, ako môžu mať poistenci istotu, že v r. 2060 budú vôbec nejaké dôchodky vyplácané. Ako príklad uvádzame najnovší návrh obmedziť ďalšiu výplatu vdovského / vdoveckého dôchodku obdobím dvoch rokov, v ktorom je potrebné splniť podmienky pre jeho priznanie, inak nárok na priznanie zaniká. O tejto zmene sa nikdy a nikde nediskutovalo, ale v návrhu na zmenu zákona č. 461/2003 Z.z. sa objavila. 
Vyhýbanie sa plateniu odvodov je jednou z príčin deficitu priebežne financovaného dôchodkového systému, čo štát podporuje exkluzívnym postavením samostatne zárobkovo činných osôb. 

Analýzu nezáujmu o vstup do systému starobného dôchodkového sporenia – napriek jej čiastočnému doplneniu oproti januárovej verzii tohto materiálu - považujeme naďalej za nedostatočnú. Chýba napr. stanovisko DSS o príčinách nezáujmu. 

 	O 	N 	Bez relevantného prieskumu je problematické zhodnotiť, aké sú očakávania ľudí v rôznych vekových škálach. Zároveň je dôležité poznamenať, že očakávania občanov sú vo veľkej miere ovplyvnené aktuálnou a očakávanou situáciou v dôchodkovom systéme tak, ako to prezentuje vláda SR. Z uvedeného dôvodu je potrebné, aby prípadné úpravy dôchodkového systému boli známe aj niekoľko desaťroční vopred. Prezentovaním dlhodobých cieľov v oblasti dôchodkového systému analýza poskytuje práve tieto informácie s cieľom vytvoriť „správne“ očakávania o výške budúcich dôchodkov. 

Pozn.: Totožná pripomienka k časti 2.5 	
NROZP 	ku kap. 6 
Nerozumieme tomu, ako tento materiál má podnietiť diskusiu o problémoch a riešeniach slovenského dôchodkového systému, keď bude Vládou SR schválený v dobe, keď väčšina návrhov týkajúcich sa I. piliera je už zapracovaná v novele zákona o sociálnom poistení posunutej do MPK 1. júla 2011 a väčšina nižšie uvedených návrhov zmien v I. pilieri, o ktorých by sa malo diskutovať, je formulovaná ako vec rozhodnutá. Konštatujeme, že materiál, ktorý mal slúžiť na podnietenie diskusie, je predkladaný neskoro. 

 	O 	N 	Predloženie konkrétnych návrhov týkajúcich sa úpravy dôchodkového veku, automatickej korekcie ADH, zmeny vo zvyšovaní dôchodkových dávok a zmeny v konštrukcii dôchodku je plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem SR 2011 - 2014, v ktorých sa vláda SR zaviazala udržiavať finančnú stabilitu dôchodkového systému. Vzhľadom na snahu splniť tieto úlohy v stanovenom čase možno považovať predloženie týchto návrhov za urýchlené, nie však za unáhlené. Predložená Analýza má byť zároveň doplňujúcim materiálom k navrhovanej legislatívnej úprave. 	
NROZP 	ku kap. 6.1.1 
Nerozumieme tomu, ako tento materiál má podnietiť diskusiu o problémoch a riešeniach slovenského dôchodkového systému, keď bude Vládou SR schválený v dobe, keď väčšina návrhov týkajúcich sa I. piliera je už zapracovaná v novele zákona o sociálnom poistení posunutej do MPK 1. júla 2011 a väčšina nižšie uvedených návrhov zmien v I. pilieri, o ktorých by sa malo diskutovať, je formulovaná ako vec rozhodnutá. Konštatujeme, že materiál, ktorý mal slúžiť na podnietenie diskusie, je predkladaný neskor 

Až po zapracovaní faktoru migrácie bude možné urobiť záver, či demografický vývoj a pokles počtu obyvateľstva bude taký „katastrofický“ ako sa v Analýze... uvádza. 

Automatické zmeny dôchodkového veku. 
Navrhovaná konštrukcia výpočtu dôchodkového veku (jeho priebežné zvyšovanie) má tri zásadné nedostatky: 
- žiadateľ o dôchodok sa až v októbri dozvie, kedy v nasledujúcom kalendárnom roku po dovŕšení veku 62 rokov dosiahne dôchodkový vek, čo považujeme za príliš neskoro; pritom táto informácia nie je dôležitá len pre neho ale i pre jeho prípadného zamestnávateľa, 
- stanoviť zvyšovanie dôchodkového veku presne na dni považujeme za zbytočné a neprehľadné, postačovalo by zvyšovanie o kalendárne mesiace, prípadne štvrťroky, 
- nie je zabezpečená nadväznosť na možnosť podania žiadosti o predčasný starobný dôchodok, o ktorý môže občan požiadať najskôr dva roky pred dosiahnutím dôchodkového veku, ktorý mu ale v tom čase ešte nebude známy. 

Zvyšovanie dôchodkových dávok o dôchodcovskú infláciu. 
Zmenou valorizačného mechanizmu vyplácaných dôchodkov dôjde časom k neprimeranému rozdielu medzi výškou dlhodobo poberaných dôchodkových dávok a novo priznanými dôchodkovými dávkami, i keď sú obe dôchodkové dávky vymerané z rovnakého priemerného osobného mzdového bodu a započítaná je rovnaká doba dôchodkového poistenia, čo považujeme za neprijateľné, je v rozpore s „Koncepciou reformy sociálneho poistenia v SR“ a poškodzuje poberateľov dôchodkov, ktorí sú na dôchodky odkázaní dlhodobo, napr. i poberateľov invalidných dôchodkov, pretože znehodnocuje dlhodobo poberané dávky vzhľadom k výške priemernej mesačnej mzdy. 
Samotný predkladaný materiál dosvedčuje, že nie je potrebné mechanizmus valorizácie priznaných dôchodkov meniť, keď sa v ňom uvádza: 
„Zatiaľ čo v rokoch 2007 a 2008 bola bilancia SP bez vplyvu zavedenia II. 
piliera prebytková vplyvom silného ekonomického rastu (rastúce príjmy a klesajúce výdavky), v čase ekonomickej krízy v rokoch 2009 a 2010 bola 
naopak v hlbokom deficite (pokles príjmov a nárast výdavkov). V prípade, ak by sme bilanciu SP očistili o tieto vplyvy, bolo by jej saldo zrejme vyrovnané, resp. mierne prebytkové.“ 
Keďže predpokladáme, že opäť dôjde k ekonomickému rastu, odrazí sa to i na znížení deficitu Sociálnej poisťovne. 
Zásadne nesúhlasíme s ničím nepodloženým tvrdením: 
„Práve kvôli dlhodobej neudržateľnosti systému je potrebné súčasnú filozofiu valorizačného mechanizmu zmeniť.“ 
Keď sa v r. 2002 – 2003 pripravoval a schvaľoval zákon o sociálnom poistení, o dlhodobej neudržateľnosti systému nepadla ani zmienka. Od tej doby zasa neuplynulo až tak veľa rokov. 
Schválením „Koncepcie reformy sociálneho poistenia v SR“ sa mimo iného Vláda SR zaviazala vzniknutý schodok Sociálnej poisťovne financovať zo štátneho rozpočtu. Tvrdilo sa tiež, že rast ekonomiky vytvorí dostatok finančných zdrojov na pokrytie tohto schodku. Rast ekonomiky SR je takmer najvyšší v rámci EÚ. 
Neochota Financovať schodok Sociálnej poisťovne nie je otázkou nedostatku finančných prostriedkov ale otázkou priorít, ktoré Vláda SR má. 
Materiál žiadame doplniť o porovnávaciu tabuľku za roky 2005 – 2011, kde v jednom stĺpci bude uvedená percentuálna výška valorizácie dôchodkov a v druhom stĺpci uvedená výška dôchodcovskej inflácie, aby boli zrejmé dôsledky prechodu na navrhovaný nový valorizačný mechanizmus. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predloženie konkrétnych návrhov týkajúcich sa úpravy dôchodkového veku, automatickej korekcie ADH, zmeny vo zvyšovaní dôchodkových dávok a zmeny v konštrukcii dôchodku sú plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem SR 2011 - 2014, ktorá sa zaviazala udržiavať finančnú stabilitu dôchodkového systému. Vzhľadom na snahu splniť tieto úlohy v stanovenom čase možno považovať predloženie týchto návrhov za urýchlené, nie však za unáhlené. Predložená Analýza má byť zároveň doplňujúcim materiálom k navrhovanej legislatívnej úprave. Podľa modelových prepočtov v realistických scenároch migrácie vypracovaných Demografickým centrom migrácia zásadným spôsobom nezmení demografickú štruktúru slovenskej populácie a nespôsobí zásadný obrat k zlepšeniu demografických indikátorov. 
Úprava dôchodkového veku bude známa aj keď len niekoľko mesiacov dopredu, ale bude možné sa podľa nej zariadiť. Zároveň je mechanizmus nastavený tak, že sa bude jednať o úpravu dôchodkového veku o niekoľko dní, takže nepôjde o zásadnú zmenu aj preto sa navrhuje postupná každoročná úprava o niekoľko dní a nie skoková zmena o niekoľko mesiacov súčasne. 

Pozn.: pripomienka totožná k časti 6.1.1 	
NROZP 	k časti 2.1.1 
nie je vysvetlené, prečo jedna z najvyšších sadzieb poistného na dôchodkové poistenie v rámci OECD (vrátane sadzby do rezervného fondu solidarity) nepostačuje na vybilancovanie systému dôchodkového poistenia. Žiadame dopracovať a zdôvodniť. 

Podľa nášho názoru jedným z dôvodov je štátna „ochrana“ poskytovaná samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré väčšinou platia odvody len z minimálneho vymeriavacieho základu, čo je viac – menej tolerované. Daňovo – odvodová koncepcia v tejto ochrane naďalej pokračuje. Tieto prostriedky potom samozrejme chýbajú v priebežne financovanom systéme dôchodkového poistenia. Minister financií na to verejne poukázal, ale ... Zamestnanci, ktorí také „možnosti optimalizácie svojej daňovej a odvodovej pozície“ nemajú, to svojimi odvodmi nemôžu vyrovnať. 

 	Z 	A 	Analýza obsahuje v kapitole 2.2.2. vysvetlenie, že mnohé preferencie existujúce v právnom rámci platnom do 31. decembra 2003 (dôchodkový vek žien, kategórie, mimoriadne poskytované starobné dôchodky) neúnosne zaťažovali v minulosti a i teraz zaťažujú dôchodkový systém. Bližšie pozri časť 2.2 predloženej analýzy. 	
NROZP 	k časti 2.2 
Okrem uvedených faktorov ovplyvňujúcich príjmy fondu starobného poistenia, navrhujeme analyzovať ešte dva nasledujúce: 
1. Platenie odvodov samostatne zárobkovo činnými osobami väčšinou z minimálneho vymeriavacieho základu. Vysoko zaujímavá by mohla byť informácia, ako by sa znížil deficit Sociálnej poisťovne, ak by SZČO platili do fondu starobného poistenia v priemere rovnako ako zamestnanci vrátane odvodu, ktorý za zamestnanca platí zamestnávateľ. 
2. Príjmová stratifikácia zamestnancov SR v porovnaní s inými štátmi OECD. Ak je výrazne odlišná, napr. je vyšší podieľ zamestnancov s nízkymi príjmami v porovnaní s priemernou mzdou ako v iných štátoch, nie je dôsledkom nedostatočných príjmov nizka sadzba na dôchodkové poistenie, ale dosahované príjmy, z ktorých sa poistenie platí. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor trvá. 
Neakceptuje sa – k bodu 1) Analýza dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky sa snaží byť všeobecná a nezameriava sa na konkrétnych platiteľov poistného, nakoľko by v tom prípade bolo nutné rozoberať každú skupinu nielen SZČO, ale napríklad aj zamestnancov, ktorí pracujú na čiastočný úväzok alebo zamestnancov s nízkym príjmom a krátkou pracovnou kariérou. V prípade SZČO zároveň podotýkame, že výška ich VZ, z ktorého platia poistné má následne vplyv na výšku dávok, ktoré zo systému sociálneho poistenia poberajú alebo budú poberať. Taktiež podotýkame, že SZČO sú v dôchodkovom systéme aj v systéme nemocenského poistenia podľa súčasne účinného právneho stavu vzhľadom na reláciu príjmov a výdavkov porovnateľní s klasickými zamestnancami. 
K bodu 2) Príjmové rozdelenie zamestnancov je porovnateľné s krajinami OECD. 
 	
NROZP 	k časti 2.3.1 
Analýza – až na jednu vetu v závere – nerozoberá vplyv migrácie do a z SR, ktorú v dlhodobom horizonte 50 rokov nie je možné zanedbávať. So sľubovaným rastom sa i SR stane pre niektoré skupiny migrantov príťažlivou krajinou, čo ovplyvní počet pracujúcich na jedného dôchodcu. Žiadame doplniť Analýzu, ako faktor migrácie ovplyvní celkový počet a vekové zloženie obyvateľstva SR. 	Z 	A 	 	
NROZP 	k časti 2.3.2 
Chýba analýza, ako vekovú skladbu obyvateľstva do roku 2060 bude ovplyvňovať migrácia obyvateľstva. predložená Analýza ... sa tvári, ako by sa tento faktor Slovenskej republiky netýkal. Žiadame doplniť.  	Z 	A 	 	
NROZP 	k časti 2.5 
Očakávania budúcich dôchodcov o výške poberaného dôchodku navrhujeme podrobnejšie rozpracovať. 

Ide o pripomienku zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Záleži na tom, aký je vek respondenta. Osoby blízko dôchodkového veku očakávajú vysoké dôchodky. Väčšina osôb vo veku do 35 rokov je presvedčená, že po dosiahnutí svojho dôchodkového veku žiadny dôchodok dostávať nebudú a tak i k plateniu poistného pristupujú – pokiaľ môžu, tak sa mu vyhýbajú. Jedným z dôvodov je sústavné menenie nastavených parametrov dôchodkového systému, čo – zdá sa – i do budúcnosti bude pokračovať. Nikto nevie, čo sa udeje v dôchodkovom systéme budúci rok, ako môžu mať poistenci istotu, že v r. 2060 budú vôbec nejaké dôchodky vyplácané. Ako príklad uvádzame najnovší návrh obmedziť ďalšiu výplatu vdovského / vdoveckého dôchodku obdobím dvoch rokov, v ktorom je potrebné splniť podmienky pre jeho priznanie, inak nárok na priznanie zaniká. O tejto zmene sa nikdy a nikde nediskutovalo, ale v návrhu na zmenu zákona č. 461/2003 Z.z. sa objavila. 
Vyhýbanie sa plateniu odvodov je jednou z príčin deficitu priebežne financovaného dôchodkového systému, čo štát podporuje exkluzívnym postavením samostatne zárobkovo činných osôb. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor odstránený. Zároveň je dôležité poznamenať, že očakávania občanov sú vo veľkej miere ovplyvnené aktuálnou a očakávanou situáciou v dôchodkovom systéme tak, ako to prezentuje vláda SR. Z uvedeného dôvodu je potrebné, aby prípadné úpravy dôchodkového systému boli známe aj niekoľko desaťroční vopred. Prezentovaním dlhodobých cieľov v oblasti dôchodkového systému analýza poskytuje práve tieto informácie s cieľom vytvoriť „správne“ očakávania o výške budúcich dôchodkov. 

Pozn.: Totožná pripomienka k časti 3.3 	
NROZP 	k časti 3.3 
Analýzu nezáujmu o vstup do systému starobného dôchodkového sporenia – napriek jej čiastočnému doplneniu oproti januárovej verzii tohto materiálu - považujeme naďalej za nedostatočnú. Chýba napr. stanovisko DSS o príčinách nezáujmu. 

 	O 	N 	Duplicitná pripomienka, pozri zdôvodnenie k pripomienke k časti 3.3. 	
NROZP 	ku kapitole 6 
Analýzu nezáujmu o vstup do systému starobného dôchodkového sporenia – napriek jej čiastočnému doplneniu oproti januárovej verzii tohto materiálu - považujeme naďalej za nedostatočnú. Chýba napr. stanovisko DSS o príčinách nezáujmu. 

 	O 	N 	Duplicitná pripomienka, pozri zdôvodnenie k pripomienke k časti 3.3. 	
NROZP 	ku kapitole 6.1.1 
Až po zapracovaní faktoru migrácie bude možné urobiť záver, či demografický vývoj a pokles počtu obyvateľstva bude taký „katastrofický“ ako sa v Analýze... uvádza. 

Automatické zmeny dôchodkového veku. 
Navrhovaná konštrukcia výpočtu dôchodkového veku (jeho priebežné zvyšovanie) má tri zásadné nedostatky: 
- žiadateľ o dôchodok sa až v októbri dozvie, kedy v nasledujúcom kalendárnom roku po dovŕšení veku 62 rokov dosiahne dôchodkový vek, čo považujeme za príliš neskoro; pritom táto informácia nie je dôležitá len pre neho ale i pre jeho prípadného zamestnávateľa, 
- stanoviť zvyšovanie dôchodkového veku presne na dni považujeme za zbytočné a neprehľadné, postačovalo by zvyšovanie o kalendárne mesiace, prípadne štvrťroky, 
- nie je zabezpečená nadväznosť na možnosť podania žiadosti o predčasný starobný dôchodok, o ktorý môže občan požiadať najskôr dva roky pred dosiahnutím dôchodkového veku, ktorý mu ale v tom čase ešte nebude známy. 

Zvyšovanie dôchodkových dávok o dôchodcovskú infláciu. 
Zmenou valorizačného mechanizmu vyplácaných dôchodkov dôjde časom k neprimeranému rozdielu medzi výškou dlhodobo poberaných dôchodkových dávok a novo priznanými dôchodkovými dávkami, i keď sú obe dôchodkové dávky vymerané z rovnakého priemerného osobného mzdového bodu a započítaná je rovnaká doba dôchodkového poistenia, čo považujeme za neprijateľné, je v rozpore s „Koncepciou reformy sociálneho poistenia v SR“ a poškodzuje poberateľov dôchodkov, ktorí sú na dôchodky odkázaní dlhodobo, napr. i poberateľov invalidných dôchodkov, pretože znehodnocuje dlhodobo poberané dávky vzhľadom k výške priemernej mesačnej mzdy. 
Samotný predkladaný materiál dosvedčuje, že nie je potrebné mechanizmus valorizácie priznaných dôchodkov meniť, keď sa v ňom uvádza: 
„Zatiaľ čo v rokoch 2007 a 2008 bola bilancia SP bez vplyvu zavedenia II. 
piliera prebytková vplyvom silného ekonomického rastu (rastúce príjmy a klesajúce výdavky), v čase ekonomickej krízy v rokoch 2009 a 2010 bola 
naopak v hlbokom deficite (pokles príjmov a nárast výdavkov). V prípade, ak by sme bilanciu SP očistili o tieto vplyvy, bolo by jej saldo zrejme vyrovnané, resp. mierne prebytkové.“ 
Keďže predpokladáme, že opäť dôjde k ekonomickému rastu, odrazí sa to i na znížení deficitu Sociálnej poisťovne. 
Zásadne nesúhlasíme s ničím nepodloženým tvrdením: 
„Práve kvôli dlhodobej neudržateľnosti systému je potrebné súčasnú filozofiu valorizačného mechanizmu zmeniť.“ 
Keď sa v r. 2002 – 2003 pripravoval a schvaľoval zákon o sociálnom poistení, o dlhodobej neudržateľnosti systému nepadla ani zmienka. Od tej doby zasa neuplynulo až tak veľa rokov. 
Schválením „Koncepcie reformy sociálneho poistenia v SR“ sa mimo iného Vláda SR zaviazala vzniknutý schodok Sociálnej poisťovne financovať zo štátneho rozpočtu. Tvrdilo sa tiež, že rast ekonomiky vytvorí dostatok finančných zdrojov na pokrytie tohto schodku. Rast ekonomiky SR je takmer najvyšší v rámci EÚ. 
Neochota Financovať schodok Sociálnej poisťovne nie je otázkou nedostatku finančných prostriedkov ale otázkou priorít, ktoré Vláda SR má. 
Materiál žiadame doplniť o porovnávaciu tabuľku za roky 2005 – 2011, kde v jednom stĺpci bude uvedená percentuálna výška valorizácie dôchodkov a v druhom stĺpci uvedená výška dôchodcovskej inflácie, aby boli zrejmé dôsledky prechodu na navrhovaný nový valorizačný mechanizmus. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 25.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predloženie konkrétnych návrhov týkajúcich sa úpravy dôchodkového veku, automatickej korekcie ADH, zmeny vo zvyšovaní dôchodkových dávok a zmeny v konštrukcii dôchodku sú plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem SR 2011 - 2014, ktorá sa zaviazala udržiavať finančnú stabilitu dôchodkového systému. Vzhľadom na snahu splniť tieto úlohy v stanovenom čase možno považovať predloženie týchto návrhov za urýchlené, nie však za unáhlené. Predložená Analýza má byť zároveň doplňujúcim materiálom k navrhovanej legislatívnej úprave. Podľa modelových prepočtov v realistických scenároch migrácie vypracovaných Demografickým centrom migrácia zásadným spôsobom nezmení demografickú štruktúru slovenskej populácie a nespôsobí zásadný obrat k zlepšeniu demografických indikátorov. 
Úprava dôchodkového veku bude známa aj keď len niekoľko mesiacov dopredu, ale bude možné sa podľa nej zariadiť. Zároveň je mechanizmus nastavený tak, že sa bude jednať o úpravu dôchodkového veku o niekoľko dní, takže nepôjde o zásadnú zmenu aj preto sa navrhuje postupná každoročná úprava o niekoľko dní a nie skoková zmena o niekoľko mesiacov súčasne. 

Pozn.: Totožná pripomienka k časti 6.1.1 	
ZVJS 	K časti 6.3 Výsluhové zabezpečenie silových rezortov 
S predloženým materiálom nesúhlasíme vo všetkých častiach, ktoré sa zaoberajú osobitným dôchodkovým systémom silových rezortov a tieto žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek je spracovaná ako samostatný materiál v zmysle úlohy č. B.28 uznesenia vlády SR č. 805 zo dňa 17. 11. 2010 predložiť na rokovanie vlády analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek (ďalej len „úloha č. B.28). Zapracovanie problematiky výsluhového zabezpečenia ozbrojených zložiek v Analýze dlhodobej udržateľnosti návrhov a zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky nie je v súlade s úlohou č. B.28 nakoľko výsluhové zabezpečenie ozbrojených zložiek je riešené komplexne v samostatnom materiáli - Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek. 

Máme zato, že iba tie subjekty, ktoré sú povinné splniť túto úlohu, sú povinné, a teda aj oprávnené vykonať analýzu sociálneho systému ozbrojených zložiek /podpredseda vlády a minister financií SR, minister vnútra SR, minister obrany SR, ministerka spravodlivosti SR, riaditeľ SIS, riaditeľ NBÚ/. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov jeuvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K časti 6 - valorizácia 
Navrhujeme, aby v prípade, ak rast reálnych miezd za určité obdobie (napr. 2 alebo 3 roky) presiahne určitú hranicu – napr. priemer 3% ročne, aby boli dôchodky jednorazovo valorizované napríklad o 50% rastu reálnych miezd za toto obdobie. Alternatívne možno takúto valorizáciu vykonať vždy, keď rast reálnych miezd presiahne určitú kumulatívnu hranicu (napríklad 10 alebo 15%). Odôvodnenie: V materiáli sa navrhuje zvyšovanie dôchodkových dávok o dôchodcovskú infláciu. S týmto návrhom možno súhlasiť v spoločnosti, v ktorej celkový rast životnej úrovne je pomalý. Ak však rast životnej úrovne prebieha rýchlo v rámci konvergencie ekonomiky k vyspelým štátom (na úrovni reálneho rastu HDP 5 a viac % ročne, respektíve rastu reálnych miezd na úrovni viac ako 3% ročne), vedie tento návrh k roztváraniu nožníc medzi životnou úrovňou dôchodcov ako skupiny a zvyšku spoločnosti. Zároveň sa vytvára priestor pre prepad väčšieho počtu dôchodcov do pásma relatívnej chudoby. Preto navrhujeme odlišný spôsob valorizácie dôchodkov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 27.7.2011 na úrovni štátneho tajomníka. Rozpor trvá. Úpravu mimoriadnej valorizácie nie je podľa názoru predkladateľov Analýzy potrebné osobitne riešiť, nakoľko k mimoriadnej valorizácii môže vláda dospieť kedykoľvek na základe vývoja ekonomiky a v tejto súvislosti upraviť zákon o sociálnom poistení. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K časti 6 - minimálny dôchodok 
Navrhujeme viazať nárok na minimálny dôchodok na minimálny počet rokov v systéme, napríklad na 20 rokov. Odôvodnenie: Opatrenie je dôležité vzhľadom na prítomnosť dlhodobej nezamestnanosti v ekonomike počas tranzície. V súčasnom znení materiálu sa navrhuje zvážiť minimálny dôchodok na úrovni životného minima. Súhlasíme s ním, avšak navrhujeme ho zaviesť spôsobom, ktorý nebude eliminovať motivácie pre nízkopríjmových ľudí pracovať a odvádzať a zároveň vezme do úvahy celkovú príjmovú a majetkovú situáciu rodiny, nielen jednotlivca. Zároveň vzhľadom na existenciu solidárneho de facto dôchodku v dávke v hmotnej núdzi by prístup k minimálnemu dôchodku netestovanému na príjem partnera či aktíva mal byť obmedzený na tých, ktorí dlhodobo prispievajú (aj vzhľadom na posun veku odchodu do dôchodku). 
 	Z 	A 	 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K časti 6 – faktor solidarity 
Navrhujeme vypustiť z materiálu tzv. faktor solidarity a zároveň navrhujeme vzniknutú situáciu riešiť nezvyšovaním nárokov z 2. piliera (pozri aj pripomienku k časti 6.2.4 Nároky zo starobného dôchodkového sporenia). Odôvodnenie: V súčasnom znení materiálu sa navrhuje faktor solidarity, o ktorý sa budú znižovať do budúcnosti dôchodky z 1. piliera. Podľa nášho názoru patrí tento návrh k menej dotiahnutým častiam materiálu, aj keď predstavuje pokrok oproti dnešnému stavu, keď je solidarita v systéme zavedená nesystémovo cez zmrazenie koeficientu solidarity. K menej dotiahnutým častiam patrí preto, lebo je postavený na ad hoc princípe, t.j. na princípe, podľa ktorého by dôchodok nemal byť vyšší ako priemerná mzda. Tento princíp však nijako nezdôvodňuje. Ak aby aj mal byť takýto princíp akceptovaný, tak v systéme sociálneho poistenia je možné a vhodné ho riešiť znížením maximálneho vymeriavacieho základu a jasne oddeliť zásluhovosť a solidaritu. myslíme si, že riešenie cez tzv. faktor solidarity nie je intelektuálne poctivé, lebo nejde o solidaritu, ale o zníženie dôchodkov pre všetkých s tým, že ľuďom s vyššími príjmami oproti dnešku príjmy klesnú viac. Inými slovami, o akú solidaritu ide, ak návrh znižuje dôchodky všetkým? Zároveň je tento prístup nelogický v systéme s kombinovanými piliermi, keďže v takomto systéme politici nemajú kontrolu nad výškou dôchodku. Ak budú dôchodky z 2. piliera nižšie, ako sa očakáva, zníži štát faktor solidarity, aby pri vysokých dôchodkoch dosiahol želateľnú úroveň? Odpoveď na túto otázku je, samozrejme, nie. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 27.7.2011 na úrovni štátneho tajomníka. Rozpor odstránený. Prehĺbenie princípu solidarity v dôchodkovom systéme je v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem Slovenskej republiky 2011 - 2014. Zároveň uvedené bude ešte predmetom diskusie v rámci schvaľovacie procesu návrhu novely zákona o sociálnom poistení. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K časti 6.2.4 Nároky zo starobného dôchodkového sporenia 
Navrhujeme z materiálu vypustiť návrh, ktorým by sa zvýšil pomer dôchodkov medzi oboma piliermi na 60:40. Odôvodnenie: Materiál v časti „6.2.4 Nároky zo starobného dôchodkového sporenia“ hovorí, že „bude potrebné prehodnotiť koeficient, ktorým sa delia nároky na dôchodok z priebežne financovaného dôchodkového systému. Podľa súčasne platnej legislatívny budú mať sporitelia v budúcnosti nárok na 50% celkového nároku z priebežne financovaného dôchodkového systému, toto percento by však vzhľadom na horeuvedené malo byť vyššie.“ Z logiky návrhu vychádza zmena pomeru na približne 60:40, čo by znamenalo zvýšenie dôchodkov z 1. piliera pre ľudí účastných v 2. pilieri o 20%. Takýto návrh (i) prerozdelí významne zdroje a bonifikuje 2. pilier, (ii) zvyšuje tak náklady reformy spôsobom, po ktorom nie je žiadny dopyt, čo musí byť následne kompenzované ešte tvrdšími krokmi v iných častiach systému, (iii) je nespravodlivý voči ľuďom, ktorí sa rozhodovali pre 1. alebo 2. pilier v roku 2004, (iv) porovnáva neporovnateľné (obzvlášť, ak sa bude ďalej solidarizovať 1. pilier) a tým pádom aj v rámci vlastných argumentov nesedí, keďže v rámci solidarity aj prerozdelenia aj odvodovej reformy nebude existovať jasne identifikovaný zásluhovo-poistný príspevok na 1. pilier, s ktorým sa to dá porovnávať 
 	Z 	A 	 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	Všeobecne k vlastnému materiálu 
Navrhujeme do materiálu zahrnúť Analýzu navrhovaných opatrení a ich interakcie so systémom z hľadiska motivácie k participácii na trhu práce pre starších. Odôvodnenie: Považujeme za kľúčové ustanoviť motivácie k participácii na trhu práce ako ďalší z princípov alebo priorít (pretože miera zamestnanosti je nakoniec kľúčová pre 1. pilier priamo a pre 2. pilier nepriamo za predpokladu, že nie je celý zainvestovaný v zahraničí). Teoreticky síce vždy vieme prerozdeliť to, čo je medzi dôchodcov, ale v praxi to tak nie je. V opačnom prípade by sme nemali túto diskusiu. Z tohto dôvodu navrhujeme do materiálu zahrnúť ako osobitný bod analýzu priorít a vplyvov na participáciu na trhu práce vrátane (i) dôsledkov zmien pre motivácie rôznych skupín obyvateľstva pracovať a (ii) dôsledkov pre možnosť kombinovať prácu s dôchodkom. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 27.7.2011 na úrovni štátneho tajomníka. Rozpor odstránený. Uznávame, že problematika motivácie k participácii na trhu práce má celkovo významný vplyv na systém sociálneho poistenia (vrátane dôchodkového systému) avšak vzhľadom na rozsah Analýzy ako aj komplexnosť témy nie je možné podrobne sa venovať každej oblasti, ktorá má vplyv na dôchodkový systému, či už motivácii byť zúčastnený na sociálnom poistení, populačnej politike, migrácií, atď. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	Všeobecne k vlastnému materiálu 
Navrhujeme do materiálu zahrnúť analýzu dopadov na motiváciu odvádzať a participovať na formálnej ekonomike. Odôvodnenie: Návrh nedostatočne analyzuje dopady na motiváciu odvádzať, osobitne u SZČO a vysokopríjmových jednotlivcov. Osoby zastúpené v týchto skupinách dnes tvoria významnú časť populácie a najmä pri SZČO sa odvádzanie platí z minima, čo znamená, že súčasný návrh ich zvýhodňuje. Rovnako treba zvýrazniť, že tento návrh sa predraží, ak budeme počítať s pokračovaním nastaveného trendu. Preto je potrebné do návrhu zahrnúť analýzu v súčinnosti s navrhovanou daňovo-odvodovou reformou. Okrem toho je potrebné zvážiť dopady na motiváciu k účasti vo formálnej ekonomike, obzvlášť u nízko kvalifikovaných osôb a nemôžeme zabudnúť ani na garanciu minimálnej penzie a z toho vyplývajúce nízke marginálne výnosy z odvodov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 27.7.2011 na úrovni štátneho tajomníka. Rozpor odstránený. Uznávame, že problematika participácie na formálnej ekonomike má celkovo významný vplyv na systém sociálneho poistenia (vrátane dôchodkového systému) avšak vzhľadom na rozsah Analýzy ako aj komplexnosť témy nie je možné podrobne sa venovať každej oblasti, ktorá má vplyv na dôchodkový systém. Zároveň podotýkame, že vládou schválená Koncepcia reformy daňovo-odvodového systému má za cieľ zjednodušenie a sprehľadnenie daňovo-odvodového systému, ako aj postupné znižovanie odvodového zaťaženia vzhľadom na možnosti rozpočtu verejnej správy, čo v konečnom dôsledku ovplyvni participáciu osôb na formálnej ekonomike.  	
Verejnosť 	K predkladacej správe 
K návrhu Analýzy dlhodobej udržateľnosti a návrhom na zmenu dôchodkového systému Slovenskej republiky uplatňujeme tieto pripomienky: 
A. K predkladacej správe: 
Úlohy B16 a B17 uznesenia vlády SR č. 805 zo dňa 17. 11. 2010 ukladali MPSVaR konkrétne samostatné úlohy s termínmi plnenia do 31. 01. a do 30. 04. 2011. Úlohy boli definované na základe opatrení schválených vládou SR a spracovateľ nedodržal vládou sledovaný cieľ. Na základe uvedeného žiadam predkladaciu správu: 
1. Doplniť o skutočný dôvod spojenia obidvoch úloh. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
2. Vypustiť druhú vetu z druhého odseku predkladacej správy. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
3. V tretej vete vypustiť poslednú časť: ako aj osobitného dôchodkového systému silových rezortov. Analýza tohto systému je predmetom osobitného materiálu na základe úlohy č. B28 uznesenia vlády SR č. 805 zo dňa 17. 11. 2010. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
4. Nie je pravdou, že navrhované opatrenia z tohto materiálu nebudú mať vplyv na verejné financie. Žiadam doplniť predpokladané finančné dopady navrhovaných zmien. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 

 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Dôvod predloženia Analýzy na medzirezortné pripomienkové konanie je uvedený v predkladacej správe. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Predpokladané finančné dopady niektorých navrhovaných opatrení sa nachádzajú v kapitole 6. Bližšie budú kvantifikované v rámci konkrétnych legislatívnych návrhov.  	
Verejnosť 	K dolložke vybraných vplyvov 
B. K doložke vybraných vplyvov 
1. Analýza, ktorá obsahuje návrhy na riešenia musí obsahovať predpokladaný dopad predložených návrhov. Stanovisko skôr vyvoláva pocit, že spracovateľ sa zámerne snaží utajiť dopady. Žiadam doplniť doložku o ekonomické dopady. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

2. Žiadam doplniť v bode A4 alternatívne riešenie, najmä v súvislosti so stanoviskom MH SR, ktoré reprezentuje podnikateľské záujmy a MPSVaR prevzalo jeho prístup. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

3. Analýza nevytvára priestor pre diskusiu, pretože už obsahuje návrhy na zmeny, ktoré sú predmetom novelizácie zákona o sociálnom poistení v rámci návrhu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti (zákon o superhrubej mzde), ktorý bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania MPSVaR dňa 1. 7. 2011. Žiadam predloženú analýzu rozdeliť na dve časti (úlohy B16, B17) časovo posunuté tak, aby bol vytvorený priestor pre verejnú diskusiu a pozastaviť prípravu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti až do ukončenia verejnej diskusie o úpravách v dôchodkovom systéme. V opačnom prípade ide o diktát úzkej skupinky celej spoločnosti. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 
 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Dopady budú kvantifikované až pri konkrétnych legislatívnych riešeniach a zároveň podotýkame, že vplyv niektorých opatrení je uvedený priamo v texte Analýzy (pozri kapitola č. 6). 	
Verejnosť 	K strane 7 anylýzy 

1. Str. 7: K výpočtu sumy dôchodku doplniť súčasný výpočet dôchodku z I. piliera pre účastníka, ktorý je zapojený do II. piliera vzhľadom na skutočnosť, že takýto účastník prispieva do I. piliera iba 60% v porovnaní s účastníkom zapojeným iba v prvom pilieri. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 
 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia považuje informácie uvedené v kapitole 1 za postačujúce. 	
Verejnosť 	K str. 6 bodu 1 Legislatívnemu rámcu analýzy  
2. Na str. 6 v bode 1. Legislatívny rámec – vypustiť poslednú vetu. Dôvody ako v pripomienke A.3. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
Verejnosť 	K str. 8 a 9 analýzy 
3. Na str. 8 a 9 vypustiť celý bod 1.4 – výsluhové zabezpečenie silových rezortov. Dôvody ako v pripomienke A.3. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je uvedená z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
Verejnosť 	K str. 10 analýzy 
4. Na str. 10 v časti 2.1.1 sadzby poistného na dôchodkové poistenie je rozpor medzi grafom a textom (zámerný?). Žiadam opravu textu, skutočnosť je 28,75%. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Text pod grafom poukazuje na sadzbu na dôchodkové poistenie bez rezervného fondu solidarity ako aj vrátane uvedeného fondu. 	
Verejnosť 	K str. 11 analýzy 
5. Tvrdenie v 1 odseku na strane 11 nie je pravdivé vo vzťahu k pomeru dôchodku k priemernej mzde v krajinách EÚ, alebo ide o matematický zázrak. Vzhľadom na jednotnú menu žiadam doplniť takýto prehľad minimálne za krajiny eurozóny. V opačnom prípade sa v analýze smeruje k nesprávnym zámerom. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia považujú informácie prezentované v kapitole 2 za postačujúce. 	
Verejnosť 	K str. 11 v časti 2.1.2. analýzy 
6. Na str. 11 v časti 2.1.2. dôchodkový vek, doplniť o aké % budúcich dôchodcov - žien, o aké skrátenie doby pôjde k 31. 12. 2011. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia považujú informácie prezentované v kapitole 2. za postačujúce. 	
Verejnosť 	K str. 12 analýzy 
7. Na str. 12: Ak je priemerná doba poberania u mužov v SR 16,2 roka a v EÚ 17,5, tak vek odchodu do dôchodku nie je problémom SR. V čom je teda príčina? Doplniť. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Dôvody deficitného hospodárenia dôchodkového systému sú rozobraté v časti 2.2 Hospodárenie v súčasnosti. 	
Verejnosť 	K časti 2.1.3.analýzy 
8. V časti 2.1.3 v rámci analýzy sa SR porovnáva s okrajovými – neštandardnými postupmi, čo vedie k nesprávnym záverom, napr. slovenský dôchodkový systém je pomerne silne zásluhový, čistá miera náhrady, hrubá miera náhrady ale je potrebné urobiť aj porovnanie platov a cien. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Uvedené je nad rámec Analýzy. 	
Verejnosť 	Ku grafu na str. 15 analýzy 
9. Graf na str. 15 nezodpovedá skutočnosti v SR. Žiadam upraviť podľa platnej legislatívy. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor trvá. V poznámke pod grafom je uvedené, že v prípade, ak by sme do úvahy vzali skutočný stav, t. j. zmrazenie úpravy POMB v roku 2011, podiel uvedený v grafe by mierne stúpol a dosahoval hodnotu 1,06 (mierne nad horizontálnou čiarou). 	
Verejnosť 	K analýze 
10. Žiadam v analýze doplniť informácie – tabuľky a grafy o podiely odvodov o zapojení do II. piliera v krajinách EÚ v pomere k I. pilieru, zámerne neuvedené spracovateľom. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Porovnanie starobného dôchodkového sporenia len z pohľadu odvodov v krajinách EÚ by nebolo postačujúce. V súvislosti s uvedeným by podľa názoru predkladateľov muselo dôjsť k vypracovaniu samostatnej analýzy, ktorá by sa venovala len úprave II. piliera z pohľadu sadzieb, odplaty, výnosnosti, regulácie ako aj vývoju II. pilieru od jeho vzniku po súčasnosť, nakoľko z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy niektoré krajiny pristúpili k úprave II. piliera. V nadväznosti na uvedené nebola predmetná časť analýzy detailnejšie rozobraná.  	
Verejnosť 	K strane 25 analýzy 
V porovnaní s konštatovaním na str. 25 o náraste výdavkov na dôchodky sa návrh uvedený v zákone úprave príjmov zo závislej činnosti javí ako nepochopiteľný, neprijateľný krok, hraničiaci s vedomým poškodzovaním budúcich dôchodcov. Žiadam vysvetliť postup MPSVaR. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Negatívny vplyv na príjmy vyplývajúci z návrhu zákona o úprave príjmov zo závislej činnosti týkajúci sa Sociálnej poisťovne bude sanovaný z prostriedkov štátneho rozpočtu. 	
Verejnosť 	K bodu 2.4. analýzy 
12. V bode 2.4. zásluhovosť v systéme: spracovateľ zvolil chybný prístup ak uvažuje so zásluhovosťou iba v II. pilieri. Takým stav môže nastať naplno až pri odchode do dôchodku u účastníkov dôchodkového poistenia, ktorí budú odchádzať do dôchodku v roku (2005 + 42 rokov) 2047. Dovtedy musí existovať záslužný systém aj v I. pilieri. Žiadam prepracovať bod 2.4. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia sa nestotožňujú s pripomienkou. 	
Verejnosť 	K bodu 2.4. analýzy 
13. V súvislosti s predchádzajúcim bodom žiadam zabezpečiť zrušenie zmrazenia POMB a spätný prepočet dôchodkov vymeraný v medziobdobí. Zapracovať do legislatívnej úpravy. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia sa nestotožňujú s navrhnutým opratrením. 	
Verejnosť 	K analýze 
14. Spracovateľ konštatuje potrebu vyššieho zapojenia účastníkov dôchodkového poistenia a pritom podporuje nezodpovednosť časti budúcich poberateľov dôchodkov. Viď pripravovaný zákon o úprave príjmov zo závislej činnosti. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia Analýzy si nie sú vedomí skutočnosti, ktorá by ovplyvnila budúce nezodpovedné správanie budúcich poberateľov dôchodkov. 	
Verejnosť 	K časti 2:5. analýzy 
15. Príčinou nestability sú koncepčné chyby, neujasnená filozofia smerovania dôchodkového poistenia, nedomyslené znižovanie životnej úrovne dôchodcov následne naprávanie nesystémovými krokmi a príliš rýchle zmeny v legislatíve bez predchádzajúcej verejnej diskusie. Žiadam zaviesť k analýze verejnú diskusiu, upraviť text v časti 2.5 v zmysle pripomienky. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predloženie konkrétnych návrhov na úpravu dôchodkového systému je plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem SR 2011 - 2014, v ktorých sa vláda SR zaviazala udržiavať finančnú stabilitu dôchodkového systému. Vzhľadom na snahu splniť tieto úlohy v stanovenom čase možno považovať predloženie týchto návrhov za rýchle, nie však za unáhlené. Predložená Analýza má byť zároveň doplňujúcim materiálom k navrhovanej legislatívnej úprave. 	
Verejnosť 	K časti 3.2. analýzy 
16. V bode 3.2. štruktúra odplát: spracovateľ hodnotí stav z pozície DSS a nie z pozície ochrany sporiteľa. Nejaví sa potrebné meniť systém odplát. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia sa nestotožňujú s uvedenou pripomienkou. 	
Verejnosť 	K časti 3.3. analýzy 
17. Účasť v II. pilieri z pohľadu hodnotenia spracovateľa v časti 3.3 potvrdzuje konštatovanie v bode 16. Žiadam prepracovať. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia sa stotožňujú so zavedením automatického vstupu do II. piliera pre osoby, ktoré sa stanú prvýkrát dôchodkovo poistené. Zároveň sa z dôvodu zachovania princípu slobodného rozhodovania sa jednotlivca navrhuje možnosť do dvoch rokov vystúpiť a ostať výlučne v prvom pilieri. 	
Verejnosť 	K časti 3.4. analýzy 
18. Príspevky vo výške 4,75% platia zamestnávatelia nie sporitelia ako tvrdí spracovateľ v bode 3.4.. Treba doplniť analýzu v časti výpočtu s odvolaním na zákon, z toho vychádza výpočet a opraviť text bodu. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 4. analýzy 
19. V bode 4. žiadam doplniť koľkým % sporiteľov prispieva zamestnávateľ a či sa tento pomer zvyšuje alebo znižuje, aký je % podiel zamestnávateľa a očistiť výnosnosť o infláciu. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	ČA 	Text Analýzy bol čiastočne upravený v zmysle pripomienky. 	
Verejnosť 	K bodu 4.2. analýzy 
20. V bode 4.2. štruktúra odplát: Prvá odrážka znížiť základ odplaty - iba z prírastku hodnoty. Posledná odrážka prehodnotiť výšku odplaty. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Predkladatelia sa nestotožňujú s uvedenou pripomienkou. 	
Verejnosť 	K bodu 4.3. analýzy 
21. V oblasti motivácie sporiť si – bod 4.3. chýba návrh spracovateľa na nápravu stavu. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Časť 4. popisuje súčasný stav doplnkového dôchodkového sporenia. 	
Verejnosť 	K bodom 5. až 5.2.3. analýzy 
22. Body 5, 5.1, 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.3 vypustiť. Analýza je v zmysle úlohy B28 uznesenia vlády SR č. 805 zo dňa 17. 11. 2010 predmetom osobitného materiálu predkladaného MV SR a nepatrí do kompetencie MPSVaR a nesúvisí s opatrením vlády SR, z ktorého vyšla úloha pre MPSVaR. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. 	
Verejnosť 	K bodu 6. analýzy 
23. V bode 6 vypustiť otázku 3 z dôvodov ako v pripomienke č. 22 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 

 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
Verejnosť 	K bodu 6.1.1. 
24. V bode 6.1.1. spracovateľ neuviedol hlavný predpoklad budúcej nestability – zníženie odvodov navrhované v zákone o úprave príjmov zo závislej činnosti, ako aj s nezodpovedajúcou deľbou poistenia medzi I. a II. pilier 9 a 9%. Žiadam zapracovať a zohľadniť v návrhu na nápravu stavu. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 

 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Negatívne vplyvy vyplývajúce z návrhu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti týkajúce sa Sociálnej poisťovne budú sanované zo štátneho rozpočtu. 	
Verejnosť 	K bodu 6.1. analýzy - cena práce 
25. V bode 6.1.1 spracovateľ nezohľadnil rast ceny práce v rámci približovania SR k priemeru EÚ najmä v eurozóne. zmrazenie miery náhrady znamená prepad úrovne dôchodkov. Žiadam prehodnotiť a upraviť. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 

 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Modelové prepočty sú uskutočnené v určotom makroekonomickom a demografickom scenári, ktoré majú odborné zázemie. 	
Verejnosť 	K analýze 
26. Nie je jasné z čoho vychádza spracovateľ vo svojej predstave a potrebe znižovania príjmových nerovností. Zásluhovosť v čase aktívneho pracovného veku sa musí prejavovať aj v čase dôchodku a už v súčasnosti je tu väčší prejav solidarity ako v mzdách. Prečo v tomto istom rezorte nie je snaha a odstraňovanie neprimeraných mzdových rozdielov? Spracovateľovi ide o jediné, znížiť náklady na dôchodky. Žiadam do analýzy doplniť aj variantu zvyšovania odvodov na starobné dôchodky. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 

 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Rozpor trvá. Predkladatelia s uvedeným návrhom nesúhlasia nakoľko sadzby poistného na dôchodkové poistenie sú z pohľadu medzinárodného porovnania relatívne vysoké a priestor na ich ďalšie zvyšovanie je do veľkej miery limitovaný. 	
Verejnosť 	K analýze - faktor solidarity 
27. Zavádzanie, resp. úvaha o faktore solidarity je v úplnom rozpore s princípmi uplatnenými v II. pilieri. Žiadam v úvahách zohľadniť dátum zavedenia II. piliera príslušné roky, až potom prechádzať na faktor solidarity – bude zahrňovať aj II. pilier? Doplniť. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Prehĺbenie princípu solidarity v dôchodkovom systéme je v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR ako aj vládou schváleným Národným programom reforiem Slovenskej republiky 2011 - 2014. Zároveň uvedené bude ešte predmetom diskusie v rámci schvaľovacie procesu návrhu novely zákona o sociálnom poistení. 	
Verejnosť 	K bodu 6.3. analýzy 
28. Bod 6.3. žiadam vypustiť z dôvodov uvedených v pripomienke č. 22 a odporúčam sily sústrediť na úlohy vyplývajúce z úloh B16, B17. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011.  	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o návrhoch na úpravu výsluhového zabezpečenia silových rezortov sa uvádza z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR. Zároveň návrhy na zmenu dôchodkového systému sú uvedené aj pri priebežne financovanom dôchodkovom systéme a starobnom dôchodkovom sporení. 	
Verejnosť 	K bodu "zhrnutie" 
29. Bod „zhrnutie“ žiadam dopracovať v zmysle uplatnených pripomienok C1 až 28. A vypustiť silové rezorty. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

S vyššie uvedenými pripomienkami sa stotožnilo 7563 občanov SR, ktorých podpisy na podpisových hárkoch (v počte 335) boli MPSVaR SR doručené osobne dňa 15. 07. 2011. 
 	O 	N 	Rozporové konanie k uvedenej zásadnej pripomienke sa konalo dňa 26.7.2011 na úrovni podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Rozpor trvá. Informácia o systéme sociálneho zabezpečenia silových rezortov je z dôvodu komplexného pohľadu na dôchodkový systém v SR.