Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o niektorých opatreniach na úseku environmentálnej záťaže a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	237  / 61 	
Počet vyhodnotených pripomienok	237 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	173  / 24 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	37  / 20 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	27  / 17 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	14 (12o,2z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	10 (8o,2z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	23 (14o,9z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	10 (9o,1z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	 	x 	
25 .	Národná banka Slovenska 	 	 	 	x 	
26 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
28 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
30 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
32 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	16 (0o,16z) 	 	 	 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	14 (0o,14z) 	 	 	 	
35 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
36 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
37 .	Zväz priemyslu Slovenska 	 	 	 	x 	
38 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
39 .	Krajský úrad životného prostredia Nitra  	 	 	 	x 	
40 .	Krajský úrad životného prostredia Bratislava 	 	 	 	x 	
41 .	Krajský úrad životného prostredia Trnava 	 	 	 	x 	
42 .	Krajský úrad životného prostredia v Trenčíne 	 	 	 	x 	
43 .	Krajský úrad životného prostredia Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
44 .	Krajský úrad životného prostredia Žilina 	 	 	 	x 	
45 .	Krajský úrad životného prostredia Košice 	 	 	 	x 	
46 .	Krajský úrad životného prostredia Prešov 	 	 	 	x 	
47 .	Klub 500 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
48 .	Zväz chemického a farmaceutického priemyslu  	 	 	 	x 	
49 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
50 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
51 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
52 .	Greenpeace 	 	 	 	x 	
53 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
54 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
55 .	Verejnosť 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
56 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
57 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
58 .	Asociácia priemyselnej ekológie  	15 (3o,12z) 	 	 	 	
59 .	Centrum enviromentálnych služieb s.r.o 	13 (10o,3z) 	 	 	 	
	SPOLU	237 (176o,61z) 	0 (0o,0z) 	8 	29 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov tabuľke č. 1 časť Financovanie zabezpečené v rozpočte žiadam vypracovať tak, aby súčet korešpondoval so sumou uvedenou v riadku Výdavky verejnej správy celkom; je potrebné uviesť všetky sumy predpokladaných výdavkov jednotlivých kapitol, aj keď budú financované zo zdrojov EÚ a spolufinancovania. 	O 	A 	Doložka bola upravená. 	
MF SR 	Všeobecne 
Upozorňujem, že požiadavka na zvýšenie počtu zamestnancov od roku 2012 je v rozpore s úlohou C.8 uznesenia vlády č. 667/2010 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013, t.j. s prebiehajúcou konsolidáciou verejných financií a snahou vlády o znižovanie osobných výdavkov. 	O 	A 	Požiadavka na zvýšenie počtu zamestnancov vyplýva z rozsahu úloh vyplývajúcich pre štátnu správu z návrhu zákona. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) a s ich prílohami [napr. čl. I - § 2 ods. 7 - na konci vypustiť jednu bodku, § 3 ods. 7 - za slovom „alebo“ vypustiť čiarku, § 3 ods. 5 písm. c) zosúladiť s bodom 54 prílohy č. 5 LPV, § 3 ods. 9 a 11, § 11 ods. 4 - zosúladiť s bodom 55 prílohy č. 5 LPV, § 3 ods. 11 - vypustiť slová „aj v prípadoch“, § 9 písm. h) - doplniť alebo vypustiť, § 11 ods. 5 - slová „podľa odseku 5“ vypustiť, § 13 ods. 1 a 3 - slovo „ako“ z písmen a) až c) uviesť v uvádzacej vete, odsek 2 písm. c) a d) a odsek 3 písm. a) a c) - nesprávne uvedený odkaz, poznámku pod čiarou k odkazu 24 zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy č. 5 LPV; čl. II - úvodná veta - doplniť všetky novely, uvádzacia veta - zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 5 LPV; čl. III - úvodná veta - za slovo „sa“ vložiť slová „mení a“, body 1 až 3 - uviesť v správnom poradí, body 1 a 3 - zosúladiť s bodom 55 prílohy č. 5 LPV, bod 2 uvádzacia veta - zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 5 LPV, bod 3 uvádzacia veta - zosúladiť s bodom 29 prílohy č.- 5 LPV; čl. IV - úvodná veta - doplniť všetky novely, bod 1 uvádzacia veta - zosúladiť s bodom 34 a 55 prílohy č. 5 LPV; čl. V - úvodná veta - doplniť všetky novely a slovo „dopĺňa“ nahradiť slovom „mení“, príloha č. 2 - slovo „telefón“ nahradiť slovami „telefónne číslo“, slovo „fax“ nahradiť slovami „číslo faxu“ a slovo „napr.“ nahradiť slovom „napríklad“, poradie článkov III až V zosúladiť s bodom 26 prílohy č. 5 LPV, t.j. uviesť ich v chronologickom poradí a skôr prijatý právny predpis uviesť ako prvý.]. 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I 
K § 2 
V odseku 4 žiadam náležite upraviť slová „v listinnej forme, elektronickej forme, alebo ústne do zápisnice“, pretože písomná je „forma“, ale elektronická je „podoba“, ako druh písomnej formy dokumentu. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I 
K § 3 
V odseku 5 písm. d) je potrebné odkaz na odsek 9 nahradiť správnym odkazom na odsek 11. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I 
K § 3 
1. Znenie odseku 6 žiadam preformulovať, pretože nie je zrejmé, či naozaj pôjde o prevod vlastníctva na „zodpovednú osobu“, keď súčasťou zmluvy má byť aj záväzok „držiteľa“ nepreviesť nehnuteľnosť na tretiu osobu najmenej päť rokov. Ak by malo ísť naozaj o prevod vlastníctva (správy), žiadam v návrhu upraviť následný prevod vlastníctva (správy) majetku štátu na pôvodného vlastníka alebo správcu majetku štátu a uviesť, že ustanovenia zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov („ďalej len „zákon o správe majetku štátu“) sa na tieto prevody nepoužijú. Zákaz scudzenia nehnuteľnosti držiteľom po vykonanej sanácii environmentálnej záťaže najmenej päť rokov je potrebné zabezpečiť zápisom vkladu vecného bremena do katastra nehnuteľností. 

2. Upozorňujem, že prechod vlastníctva (správy) nehnuteľností je možný len zákonom, pričom úprava prechodu vlastníctva (správy) dotknutých nehnuteľností v návrhu absentuje. 

3. V tejto súvislosti je potrebné v § 2 ods. 8 definovať pojem „správca nehnuteľností“, pretože ak pôjde o správcu majetku štátu, zmluva medzi zodpovednou osobou a držiteľom podľa § 3 ods. 6 môže byť len zmluvou o prevode správy medzi správcami majetku štátu. Keďže ide o osobitný zákon, žiadam v ňom upraviť podmienky prevodu správy nehnuteľného majetku na štát do správy príslušného ministerstva a zároveň vylúčiť pôsobnosť zákona o správe majetku štátu, alebo upraviť, že pôjde o prevod správy podľa zákona o správe majetku štátu. 
 	Z 	A 	Znenie § 3 ods. 6 bolo preformulované na rozporovom konaní, preformulované znenie je obsahom § 3 ods. 17 a 18. 	
MF SR 	K čl. I 
K § 5 
1. V odseku 1 písm. a) a b) odporúčam zvážiť skrátenie lehoty na predloženie návrhu plánu prác na schválenie krajskému úradu životného prostredia, pretože navrhovaná lehota je neprimerane dlhá, s prihliadnutím na skutočnosť, že ide len o návrh plánu prác. 

2. V odseku 4 odporúčam doplniť lehotu pre krajský úrad životného prostredia na schválenie návrhu plánu prác. 
 	O 	N 	Lehoty na predloženie návrhu plánu prác vyplynuli z rokovaní so zástupcami priemyselných zväzov. 	
MF SR 	K čl. I 
K § 11 
V odseku 5 žiadam slová „na internetovej stránke“ nahradiť slovami „na webovom sídle“ za účelom zosúladenia s terminológiou zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 2 ods. 5 
odporúčame nahradiť slovo "nekompletného" slovom "neúplného". 
Odôvodnenie: zjednotenie terminológie. 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 9  
odporúčame vypustiť nadbytočné písmeno h). 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 11 ods. 5 
odporúčame nahradiť slová " svojej internetovej stránke" slovami "svojom webovom sídle". 
Odôvodnenie: Výnos MF SR č. 312/2010 Z. z. o štandardoch pre ISVS. 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 13 ods. 2 písm. c)  
odporúčame nahradiť slová " § 5 ods. 6" slovami "§ 5 ods. 5".  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 13 ods. 2 písm. d)  
odporúčame nahradiť slová "§ 5 ods. 7" slovami "§ 5 ods. 6". 
 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 13 
 
odporúčame slová v podnadpise § 13 "správne delikty" nahradiť slovom "sankcie".  	O 	N 	Vzhľadom na delenie na správne delikty a priestupky aj v iných právnych predpisoch z oblasti životného prostredia ponechávame navrhované delenie. 	
MH SR 	Čl. I, § 3 ods. 5 písm. d) 
Odporúčame nahradiť odkaz "podľa odseku 9" správnym odkazom "podľa odseku 11" 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 8 ods. 2 písm. i)  
Odporúčame nahradiť odkaz "podľa § 3 ods. 9" správnym odkazom "podľa § 3 ods. 11".  	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 8 ods. 2 písm. j) 
Odporúčame vypustiť slová "alebo 2"; § 5 ods. 2 neupravuje predlžovanie lehoty 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 13 ods. 3 písm. a)  
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 6" správnym odkazom "§ 5 ods. 5". 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 9 písm. a)  
Odporúčame nahradiť odkaz "podľa § 3 ods. 11" správnym odkazom "podľa § 3 ods. 16". 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 9 písm. h)  
Odporúčame vypustiť označenie písm. h) 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 11 ods. 5  
Odporúčame vypustiť slová "podľa odseku 5" , keďže odkaz odkazuje sám na seba. 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. b)  
Odporúčame vypustiť slová "alebo 2. 	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. c) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 6" správnym odkazom "§ 5 ods. 5".  	O 	A 	 	
MH SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. d) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 7" správnym odkazom "§ 5 ods. 6".  	O 	A 	 	
MH SR 	doložka vplyvov 
Zásadne nesúhlasíme s formuláciou uvedenou v časti Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu , bod 2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie (k MH SR): „Výdavky Ministerstva hospodárstva a výstavby Slovenskej republiky na plnenie povinnosti vyplývajúcich z predkladaného návrhu zákona predstavujú cca 25 362 960 EUR na obdobie 2013 - 2027. V súčasnosti nie je možné vyčísliť, koľko z týchto výdavkov bude pokryté z Kohézneho fondu.“ Nakoľko z predloženého materiálu nie je zrejmé, na základe čoho bola predmetná suma vypočítaná a akých položiek (lokalít) sa týka, rovnako ako nie je možné identifikovať údaje na roky 2011 – 2013 v Tabuľke č. 1 vzhľadom k programovej štruktúre a rozpočtovej kapitole MH SR, žiadame predmetný odstavec z textu vypustiť. 

Odôvodnenie: V súlade s textom predloženého návrhu zákona, by MH SR mohlo mať výdavky na plnenie povinnosti podľa neho iba vtedy, keby bolo určené za zodpovednú osobu podľa § 3 ods. 5, písm. c). To pre environmentálne záťaže vyplývajúce z priemyselnej výroby nie je možné, pretože podniky priemyselnej výroby sú privátne subjekty aj keď sú právnymi nástupcami privatizovaných štátnych podnikov, ktoré však boli privatizované s tým, že privatizačný projekt obsahoval údaje o environmentálnych záťažiach, takže privatizér vedel, čo kupuje a aké náklady s riešením uvedených problémov ho v budúcnosti zaťažia. Sme za to, aby podnikateľ mal právo na náhradu nákladov v súlade s § 4 ods. 1 prostredníctvom transparentnej formy pomoci prostredníctvom príslušných operačných programov, čo by však podľa § 3 ods. 12, písm. a) nebolo možné, keby zodpovednou osobou bolo ministerstvo. Vzhľadom k uvedenému teda nie je možné výdavky na riešenie environmentálnych záťaží vyplývajúcich z priemyselnej činnosti bývalých štátnych podnikov kvalifikovať ako výdavky ministerstva hospodárstva, ale ako výdavky podnikov v priemyselnej výrobe. 	Z 	A 	Doložka bola upravená na základe vzájomnej dohody MŽP SR a MHSR z rozporového konania. 	
MH SR 	doložka vplyvov 
Žiadame údaje v Tabuľke 1, konkretizovať a špecifikovať z hľadiska ich vecného obsahu tak, aby bolo možné identifikovať dopady na rozpočtovú kapitolu MH SR vo vzťahu k programovej štruktúre. 

Odôvodnenie: MH SR má v rozpočtovej kapitole v súvislosti banskými územiami schválené limity pre roky 2011 až 2013 v rámci programovej štruktúry v prvku Podpora útlmu rudného baníctva - kód programu 07K010F, a to len na technické práce a sociálne náklady NPE (dávky za dosiahnutie najvyššej prípustnej expozície). Prostriedky na environmentálnu záťaž uvedené v Tabuľke č. 1 Doložky vplyvov v rokoch 2011 až 2014 MH SR nemá zahrnuté v rozpočte kapitoly. Z tohto dôvodu je potrebné aspoň údaje v Tabuľke 1, konkretizovať a špecifikovať z hľadiska ich vecného obsahu tak, aby bolo možné identifikovať dopady na rozpočtovú kapitolu MH SR vo vzťahu k programovej štruktúre. 	Z 	A 	Doložka bola na základe rozporového konania upravená po vzájomnej dohode MH SR a MŽP SR. 	
MH SR 	K vlastnému materiálu  
Odporúčame, aby návrh zákona bol doplnený o časť, ktorá by upravovala možnosť poskytnutia pomoci prostredníctvom príslušných operačných programov. 	O 	ČA 	Návrh zákona možnosť použitia pomoci prostredníctvom príslušných operačných programov priamo neobsahuje, uvedená možnosť je však zmienená v dôvodovej správe a taktiež v doložke vybraných vplyvov. 	
MH SR 	K vlastnému materiálu 
Odporúčame pri úprave znenia zákona vziať do úvahy pripomienky priemyselných zväzov (Zväz chemického a farmaceutického priemyslu, Zväz priemyslu Slovenska), ktoré budú v rámci medzirezortného pripomienkového konania predložené v rámci stanoviska Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení SR. 	O 	A 	Ministerstvo sa zaoberalo pripomienkami priemyselných zväzov a časť z nich aj akceptovala. K ostatným bolo zvolané rozporové rokovanie. 	
MDVaRR SR 	K § 5 
 
V § 5 ods. 6 je upravená povinnosť zodpovednej osoby zabezpečiť aktualizáciu plánu prác každých šesť rokov, pričom nie je uvedený čas alebo dôvod pokiaľ je nutné túto aktualizáciu vykonávať. 
Odporúčam upraviť dobu, po ktorú je zodpovedná osoba aktualizáciu plánu prác zabezpečovať, a to do ukončenia realizácie plánu prác (t.j. keď geologické práce skončili podľa odsúhlaseného plánu práce). Zo súčasného znenia vyplýva, že zodpovedná osoba bude musieť zabezpečiť aktualizáciu plánu prác každých šesť rokov aj po ukončení realizácie plánu prác. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K § 13 
 
Odporúčam v § 13 ods. 2 písm. a) slová „povinná osoba“ nahradiť slovami „zodpovedná osoba“. Predmetný návrh zákona nerozlišuje kto je povinná osoba a kto zodpovedná osoba a rozdiel medzi nimi. 
V § 13 ods. 6 nie je zrejmé komu je pokuta uložená. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 4 vypustiť pri zákone č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 12 a 13 pripojiť na konci vety slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 20, 21, 22 a 23 pripojiť na konci vety slová „v znení zákona č. 384/2009 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v § 9 vypustiť písmeno h). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 26 vypustiť pri zákone č. 364/2004 Z. z. pripojiť slová „v znení zákona č. 359/2007 Z. z.“ a na konci vety slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčam v Čl. V v úvodnej vete doplniť slová „a zákona č. 556/2010 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Príloha č.2 
Navrhujem v prílohe č. 2 vo vysvetlivkách bod 2) písmeno f) slovo „železnice“ nahradiť slovami „súčasti železničnej infraštruktúry- depá železničných koľajových vozidiel, železničné stanice, trakčné napájacie stanice,“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Zdrojom znečistenia je miesto alebo priestor, v ktorom dochádzalo alebo dochádza k prieniku znečisťujúcich látok do jednotlivých zložiek životného prostredia. Takýmto miestom nie sú železnice ako celok, ale konkrétne súčasti železničnej infraštruktúry, ktoré uvádzame. 
 	Z 	A 	 	
MDVaRR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
2.3.4 Výpočty vplyvov na verejné financie 
 
K doložke vybraných vplyvov 
2.3.4 Výpočty vplyvov na verejné financie 
Navrhujem odôvodniť nezrovnalosť v doložke vybraných vplyvov, týkajúcej sa výdavkov Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na plnenie povinnosti vyplývajúcich z predkladaného návrhu zákona. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V samotnej dôvodovej správe je v odseku 3 uvedené, že na riešenie tohto nežiaduceho stavu je možné v súčasnosti využiť prostriedky z Európskej únie, a to z Operačného programu Životné prostredie 2007 – 2013 v rámci prioritnej osi č. 4 Odpadové hospodárstvo prostredníctvom operačného cieľa č. 4.4. Riešenie problematiky environmentálnych záťaží vrátane ich odstraňovania. 
V doložke vybraných vplyvov je v časti 2.3.4 Výpočty vplyvov na verejné financie uvedené, že „podľa uznesenia vlády SR č. 153 z dňa 3. marca 2010 vláda SR ukladá ministrovi životného prostredia, ministrovi pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, ministrovi obrany a ministrovi dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja úlohy 
1. zabezpečiť výdavky na plnenie Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží (2010 – 2015) z európskych fondov, z rozpočtových kapitol príslušných ministerstiev (v rozpočtovom období 2013 - 2015) a Environmentálneho fondu, 
2. uplatňovať pri tvorbe rozpočtu na príslušný rozpočtový rok (od roku 2013) prostriedky na zabezpečenie plnenia Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží (2010 – 2015). 
Z uvedeného uznesenia vyplýva, že zdroje krytia finančných výdavkov potrebných na riešenie problematiky environmentálnych záťaží od roku 2013 podľa schváleného Štátneho programu sanácie environmentálnych závaží (ŠPS EZ) si jednotlivé ministerstvá zabezpečia v rámci schválených limitov pre príslušný rozpočtový rok. 
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky nedisponuje finančnými prostriedkami na roky 2011-2013 na uvedený účel. Aby boli všetky výdavky vyplývajúce z predloženého návrhu zákona zabezpečené v rámci schválených limitov na príslušný rok, bez zvýšených požiadaviek na ŠR, považujem za nereálne a neakceptovateľné. 
Podľa Tabuľky č. 17 budú výdavky pre MDVRR SR predstavovať v rokoch 2011 ..... 5 263 236 €, 2012 ..... 9 022 691 €, 2013 ..... 9 022 691 €, 2014 ..... 9 022 691 € a v ďalších rokoch do výšky 41 354 000 € podľa ŠPS EZ. 
Podľa samotnej doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie vypracovanej k materiálu „Štátny program sanácie environmentálnych záťaží (2010-2015)“ sú celkové odhadované náklady na prieskum, sanáciu a monitoring najrizikovejších environmentálnych záťaží na roky 2010-2015 cca 137 mil. Eur. Z tejto sumy 116,4 mil. Eur bude krytých z Kohézneho fondu prostredníctvom Operačného programu Životné prostredie (2007-2013). Z celkových nákladov by mal 13,5 %, t.j. 18,5 mil. Eur v rámci svojich možností zabezpečiť štát prostredníctvom MŽP SR, MP SR (dnes MPVR SR), MO SR a MDPT SR (dnes MDVV SR). Zvyšných 2,1 mil. Eur na plnenie programu bude zabezpečovať súkromný sektor. 
Ďalej sa tu uvádza, že MDVRR SR si finančné prostriedky na plnenie Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží vo výške 4,65 mil. Eur na roky 2013 – 2015 na prieskum, sanáciu a monitoring lokalít, ktoré spadajú do kompetencie MDVRR SR bude uplatňovať pri tvorbe rozpočtu na príslušný rok vo výške 1,55 mil. Eur/ rok nasledovne: 2010.........0 Eur, 2011.........0 Eur, 2012.........0 Eur, 2013.........1,55 mil. Eur, 2014.........1,55 mil. Eur a 2015.........1,55 mil. Eur. 
Z uvedeného vyplýva, že čiastky uvedené v doložke vplyvov návrhu zákona nekorešpondujú s čiastkami uvedenými v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie vypracovanej k materiálu „Štátny program sanácie environmentálnych záťaží (2010-2015)“. 
 	Z 	A 	Doložky vplyvov bola upravená na základe dohôd z rozporového konania medzi MŽP SR a MDVRR SR. 	
MPRV SR 	K § 8 ods. 2 písm. j) 
V § § ods. 2 písm. j) navrhujeme uvedené znenie " podľa § 5 ods. 1 alebo 2," nahradiť znením "podľa § 5 ods. 1,". 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K návrhu zákona 
Zásadne nesúhlasíme s koncepciou navrhovaného zákona o identifikácii environmentálnej záťaže a určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž, najmä so spôsobom určovania osôb zodpovedných za environmentálnu záťaž. Návrh zákona žiadame prepracovať v zmysle našich pripomienok.Zásadne nesúhlasíme s tým, aby náklady na odstránenie environmentálnej záťaže niesli subjekty, ktoré ju nespôsobili, prípadne ktoré sa na vzniku environmentálnej záťaže podieľali, ale pri dodržaní svojich povinností. Rovnako zásadne nesúhlasíme s tým, aby sa podobným spôsobom zodpovednými osobami stávali ministerstvá vrátane Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Nepovažujeme za možný návrh podľa ktorého by náklady na odstránenie environmentálnej záťaže mali niesť subjekty, ktoré ju nespôsobili, alebo ktoré sa na vzniku environmentálnej záťaže podieľali, ale pri tom dodržali svoje povinnosti. Zásadne nesúhlasíme, aby sa podobným spôsobom stávali zodpovednými osobami ministerstvá vrátane Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky. 

 	Z 	N 	Návrh zákona s konštrukciou určenia zodpovednosti analogickou v uvedenom zákone bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania už v roku 2007, pričom neboli vznesené žiadne námietky voči takto určenej zodpovednostnej štruktúre. Rámcovo určené povinnosti boli dané už v skorších predpisoch – napr. § 25 ods. 1 zákona č. 138/1973 Zb. o vodách stanovoval, že „každý, kto s zaobchádza s látkami, ktoré nie sú odpadovými vodami a ktoré môžu ohroziť akosť alebo zdravotnú nezávadnosť povrchových alebo podzemných vôd, povinný urobiť také opatrenia, aby nevnikli do povrchových alebo podzemných vôd alebo aby neohrozili ich akosť alebo zdravotnú nezávadnosť.“, prípadne § 12 ods. 1 zákona č. 11/1955 Zb. o vodnom hospodárstve „Kto akýmkoľvek spôsobom nakladá s povrchovými alebo podzemnými vodami, je povinný sa starať o uchovanie ich prirodzeného stavu. Tieto vody sa nesmú znečisťovať ani sa nesmie umele meniť ich teplota, aby neutrpeli ich akosť, samočistiaca schopnosť a možnosť použitia pre účely, na ktoré sú potrebné. Doterajšie znečisťovanie vôd treba plánovite odstraňovať investičnou výstavbou potrebných čistiacich zariadení a vhodným rozmiesťovaním výrobných zariadení.“. 
Spôsob určenia ministerstiev ako zodpovedných osôb je plne v súlade so strategickým dokumentom Štátny program sanácií environmentálnych záťaží, ktorý bol prijatý uznesením vlády č. 153 zo dňa 3. marca 2010. V uvedenom materiáli, schválenom uznesením vlády, sa tiež hovorí o konštrukcii určenia zodpovednosti v súlade s celoeurópskou zásadou „znečisťovateľ platí“. Uvedená konštrukcia v sebe prioritne zahŕňa skutočnosť znečistenia, ktoré je spôsobilé ohroziť, resp. poškodiť niektorú zo zložiek životného prostredia, zodpovedajúcej definícii environmentálnej záťaže a neobsahuje v sebe vyvinenie sa na základe pravidiel, ktoré boli platné v čase spôsobenia záťaže. 
U podnikov, ktoré boli privatizované podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov platilo ustanovenie § 15 ods. 1 - „na nadobúdateľa s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych“. Z uvedeného vyplýva, že takýto privatizér prevzal aj záväzok vysporiadať sa s environmentálnymi záťažami. Konštrukcia právneho nástupcu znečisťovateľa ako zodpovednej osoby je plne konformná so slovenskou legislatívou, nakoľko ju predpokladá platný a účinný zákon č. 359/2007 Z. z. o prevencii a náprave environmentálnych škôd a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý v § 3 ods. 4 jednoznačne ustanovuje, že „Zodpovednosť prevádzkovateľa za environmentálnu škodu prechádza na jeho právneho nástupcu.“ Navrhovaná konštrukcia je plne v súlade s uvedeným znením. 

MPRV SR je oprávneným žiadateľom pre poskytnutie nenávratných finančných prostriedkov z Operačného programu životné prostredie (2007 – 2013) v rámci prioritného cieľa 4.4 Riešenie problematiky environmentálnych záťaží, vrátane ich odstraňovania. Z uvedeného vyplýva, že problematiku opustených pesticídnych skladov a hnojísk, ktorá spadá do pôsobnosti MPRV SR, je možné finančne zabezpečiť cez uvedený operačný program. Žiadateľom môže byť samotné ministerstvo alebo nim zriadená organizácia (napr. ÚKSÚP). 
Na základe výsledkov projektov „Systematická identifikácia environmentálnych záťaží Slovenskej republiky“ a „Regionálnej štúdie hodnotenia dopadov environmentálnych záťaží na životné prostredie vo vybraných krajoch“ je v Informačnom systéme environmentálnych záťaží evidovaných ako environmentálna záťaž 44 skladov agrochemikálii, vrátane špeciálnej skupiny – pesticídne sklady, ktoré spadajú do pôsobnosti MPRV SR. 
V dňoch 3. 5. až 7. 5. 2010 sa v SR uskutočnila misia General follow up s inšpektormi EK – Food and Veterinary Office v Grade, kde bolo MŽP SR požiadané na základe zmluvy o spolupráci medzi MŽP SR a MP SR o aktívnu účasť a pomoc pri príprave podkladov a zdôvodnení pre kontrolu EK-Food and Veterinary Office, ktorá v roku 2005 uložila MP SR úlohy a povinnosti o plnení navrhnutých opatrení. MŽP SR bolo okrem problematiky vôd, prizvané k téme PESTICÍDY – opatrenie č.1 z inšpekčnej misie 7631/2005, kde MP SR nemalo vyriešené opatrenie - zabezpečenie financovania likvidácie opustených pesticídnych skladov a hlavne vypracovanú stratégiu ako v týchto prípadoch postupovať. MŽP SR v tom čase už malo schválený strategický dokument Štátny program sanácie environmentálnych záťaží (2010 – 2015) ako nástroj na systematické riešenie problematiky environmentálnych záťaží. Uvedený dokument vznikol spoluprácou ministerstiev MP SR, MDPaT SR, MO SR, MH SR a nimi zriadených organizácií ÚKSÚP,VÚPOP, SAŽP a VÚVH. 
Podľa strategického dokumentu sa v období rokov 2010 – 2015 plánuje vykonať prieskum na piatich lokalitách s opustenými skladmi agrochemikálií a na jednej lokalite aj sanácia. Finančné zabezpečenie uvedených činností je z prostriedkov OP ŽP, tzn. MPaRV SR je oprávneným žiadateľom na finančné prostriedky potrebné na zabezpečenie uvedených prác, odhadovaných vo výške 7 857 000 Eur. Uvedená skutočnosť bola prezentovaná aj inšpektorom kontroly EK-Food and Veterinary Office ako problematika, ktorú sčasti zastrešuje MŽP SR a ktorú úspešne systematicky rieši v spolupráci s MPRV SR. Z uvedeného vyplýva, že MPRV SR je zodpovedné za riešenie environmentálnych záťaží – opustené pesticídne sklady, tzn. finančné zabezpečenie likvidácie opustených skladov. 
Táto skutočnosť je premietnutá aj do uznesenia vlády SR č. 153 zo dňa 3. 3. 2010, kde sa ministrovi pôdohospodárstva ukladá povinnosť 

B.2. zabezpečiť výdavky na plnenie Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží (2010 – 2015) z európskych fondov, z rozpočtových kapitol príslušných ministerstiev (v rozpočtovom období 2013 - 2015) a Environmentálneho fondu 
do 31. decembra 2015 
B.3. uplatňovať pri tvorbe rozpočtu na príslušný rozpočtový rok (od roku 2013) prostriedky na zabezpečenie plnenia Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží (2010 – 2015) 
do 31. decembra 2011 
MPRV SR listom č. 3542/2011 z dňa 24. 01. 2011 zaslalo MŽP SR súhlasné stanovisko, aby MŽP SR zabezpečilo realizáciu prieskumov pravdepodobných environmentálnych záťaží a potvrdených environmentálnych záťaží v pôsobnosti MPRV SR. 
Upozorňujeme však, že realizáciu sanácie environmentálnej záťaže podľa programového manuálu k OP ŽP bude musieť už zabezpečiť MPRV SR samostatne. Sanáciou dochádza k zhodnoteniu pozemku, čo je klasifikované ako neoprávnený výdavok v prípade žiadateľa – súkromný sektor. Ministerstvo však zastupuje štát a teda je oprávneným žiadateľom na riešenie opustených environmentálnych záťaží, alebo environmentálnych záťaží, kde zodpovednú osobu nie je možné prinútiť znášať náklady na sanáciu. 
Nevyhnutnou podmienkou na získanie finančných prostriedkov z OP ŽP na vykonanie sanácie environmentálnej záťaže je prijatie návrhu zákona o identifikácii environmentálnej záťaže a zodpovednej osobe za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov, kde je definovaný spôsob určovania zodpovednej osoby. Ak je za zodpovednú osobu určený štát, zastúpený príslušným ministerstvom, stáva sa oprávneným žiadateľom o finančné prostriedky z OP ŽP. 
Je dôležité však upozorniť na skutočnosť, že je rok 2011, na využitie finančných prostriedkov z OP ŽP máme už len 2 roky, sú to finančné zdroje použiteľné aj pre MPRV SR na zabezpečenie likvidácie opustených pesticídnych skladov, ktoré MPRV SR deklarovalo aj inšpektorom vykonávajúcim kontrolu EK-Food and Veterinary Office, preto podpora zákona zo strany MPRV SR je viac než žiaduca. Nepodporenie zákona znamená pre MPRV SR zabezpečenie všetkých potrebných finančných prostriedkov na likvidáciu opustených skladov pesticídov z vlastnej rozpočtovej kapitoly. 
 	
MPRV SR 	K § 2 ods. 9 
V § 2 ods. 9 žiadame doplniť presné určenie „poverenej organizácie“, jej kompetencie a odbornú, technicko-technologickú vybavenosť na realizáciu vlastného zisťovania. 

Odôvodnenie: Požadujeme presné určenie poverenej organizácie,nakoľko jej výsledky v zmysle odsekov 5 až 8 budú východiskom pre registračný list a klasifikáciu záťaže podľa stupňa nebezpečnosti v prílohe č. 3, ktorej údaje sú „len pomocným kritériom“ pri určovaní priorít pre realizáciu geologických prác. Podľa čoho, akých analýz a kto spracuje klasifikáciu environmentálnej záťaže K1, K2 a K3, ktorá nenahrádza analýzu rizika znečisteného územia, a pritom jej závery sú pre návrh ďalšieho postupu určujúce a ktorú bude musieť ešte raz vykonať zodpovedná osoba (geologický prieskum ). 
 	Z 	A 	Ustanovenie sa upravilo na základe dohody z rozporového konania. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 5  
V § 3 ods. 5 žiadame vypustiť znenie uvedené v písmene c). 

Odôvodnenie: Požadujeme, aby za zodpovednú osobu bol určený štát a aby sa náklady na sanáciu uplatňovali cez environmentálny fond. 	Z 	ČA 	Koncepcia úpravy zodpovednej osoby a štátu bola upravená tak, že ministerstvo nemôže byť určené za zodpovednú osobu, ale vo vymedzených prípadoch len zabezpečuje výkon povinností zodpovednej osoby. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 12 písm. a) 
V § 3 ods. 12 žiadame vypustiť znenie uvedené v písmene a), t. j. vypustiť slová " náhradu nákladov, ktoré preukázateľne vynaložil na činnosti podľa § 4 ods. 1,". 

Odôvodnenie: Ak je za zodpovednú osobu určené príslušné ministerstvo nemôžu držiteľovi vzniknúť uvedené náklady. 	Z 	A 	Akceptované úpravou ustanovenia. Z § 3 ods. 12 písm. a) bolo vypustené znenie § 4 ods. 1 písm. a), pretože vypracovanie a realizáciu plánu prác naozaj nemohli vzniknúť držiteľovi, pokiaľ nebol určený za zodpovednú osobu. Náklady uvedené v § 4 ods. 1 písm. b) až d) však držiteľovi mohli vzniknúť, nakoľko ide o náklady, ktoré sú viazané na práce realizované podľa zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov. Uvedené práce mohol držiteľ pozemkov realizovať aj bez toho aby bol určený za zodpovednú osobu. Z uvedeného dôvodu navrhujeme úpravu ustanovenia § 3 ods. 12 písm. a) nasledovne: 
“a) náhradu nákladov, ktoré preukázateľne vynaložil na činnosti podľa § 4 ods. 1 písm. b) až d),”. 
 	
MPRV SR 	K § 4 ods. 1 
V § 4 ods. 1 žiadame uviesť toto znenie: 
"(1) Zodpovedná osoba je povinná zabezpečiť 
a) geologický prieskum životného prostredia, 17) 
b)vypracovanie a realizáciu plánu prác na odstránenie environmentálnej záťaže (ďalej len „plán prác“), 
c)sanáciu environmentálnej záťaže,11) 
d)monitorovanie geologických faktorov životného prostredia. 18).". 

Odôvodnenie: Poradie postupu žiadame prehodnotiť, nakoľko pokiaľ nebude vykonaný geologický prieskum, nebude možné technicko-technologicky kvalifikovať a kvantifikovať vecné potreby sanácie záťaže, čiže adekvátne spracovať plán prác v zmysle § 5 ods. 3 a tým aj konečný finančný náklad zodpovednej osoby. 

 	Z 	N 	Navrhujeme ponechať znenie § 4 ods. 1 , pretože plán prác je úvodný plánovací dokument, na základe ktorého sa vykonávajú práce, ktoré sú uvedené v písmenách b) až d) (čiže aj geologický prieskum životného prostredia). V pláne prác sa navrhujú tie práce, ktoré ešte neboli vykonané a ktoré sú plánované na dané plánovacie obdobie. V prípade, že geologický prieskum životného prostredia ešte nebol vykonaný, má byť v pláne prác zahrnutý aj tento. 	
MPRV SR 	K § 15 ods. 1 
V § 15 ods. 1 žiadame uvedené slová " vstupovať na tieto pozemky" nahradiť slovami "vstupovať na tieto nehnuteľnosti". 

Odôvodnenie: Pojem nehnuteľnosti zahŕňa aj pojem pozemky a je uvedený aj v § 15 odseku 3. 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K § 9 
V § 9 navrhujeme vypustiľ označenie písmena h). 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K prílohe č. 2 
V prílohe č. 2 v časti Vysvetlivky" v odseku 2 v písmene h) navrhujeme uviesť toto znenie: 
" h) banské a opravárenské areály,". 	O 	N 	Ide o úpravy nie opravy. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 5 písm. b) 
V § 3 ods. 5 písm. b) žiadame na konci doplniť tieto slová: " iba ak právny nástupca preukazateľne vedel o záťaži,". 
Odôvodnenie: Nemal by byť pokutovaný právny nástupca, ktorý o záťaži preukazateľne nevedel. 

 	O 	ČA 	Nevedomosť o environmentálnej záťaži sa zahrnula ako jeden z liberačných dôvodov do § 3 ods. 8. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 6 
Nesúhlasíme so stanovením uvádzaných podmienok. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 7 a 8 
V § 3 ods. 7 a 8 nesúhlasíme s uvádzaným textom, nakoľko ak záťaž nie je vyriešená, vynaložené finančné prostriedky asi nestačili. Je to iný prístup, ako pri § 3 ods. 5 písm. a) a c) (celkovo, ak firmy nedodržiavali zákony problém záťaží je problémom regulátora a nie firmy). 
Odôvodnenie: 
Ak záťaž nie je vyriešená znamená to, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku, ktorá vynaložila finančné prostriedky určené na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k environmentálnej záťaži,ich nevynaložila v dostatočnom objeme. 
 	O 	ČA 	Liberačné dôvody sa do návrhu zákona zaviedli preto, aby možná zodpovedná osoba mohla preukázať, že vo vzťahu k zložkám životného prostredia, ktoré tvoria environmentálnu záťaž investovala finančné prostriedky, ku ktorým sa zaviazala a zároveň sa ich investovaním dosiahlo zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k danej environmentálnej záťaži. 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 10 
V § 3 ods. 10 žiadame uvedené slová " primeraných nákladov" nahradiť slovami " neprimeraných nákladov". 
Odôvodnenie: Z uvedeného textu vyplýva, že by sa mali uviesť slová " neprimeraných nákladov". 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 11 
V § 3 ods. 11 žiadame upresniť, ktorých zmlúv uzatvorených medzi štátom a pôvodcom sa uvedený odsek týka. 
Odôvodnenie:Z uvádzaného textu nie je jasné o aké zmluvy medzi štátom a pôvodcom ide. 
 	O 	ČA 	Typ zmlúv sa neupresnil, upresnilo sa, len, že na základe týchto zmlúv sa štát sa zaviazal sanovať environmentálnu záťaž.  	
MPRV SR 	K § 3 ods. 12 
V § 3 ods. 12 žiadame vysvetliť prečo držiteľ nemá právo na náhradu škody, ak je za zodpovednú osobu určené príslušné ministerstvo. 
Odôvodnenie: Z uvedeného textu nie je jasné, ak je za zodpovednú osobu určené príslušné ministerstvo, prečo držiteľ nemá právo na náhradu škody. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované tak, aby nik nemal právo na náhradu vynaložených nákladov. Dôvodom je skutočnosť, že príslušné ministerstvá zabezpečujú povinnosti zodpovednej osoby za environmentálne záťaže, ktoré nespôsobili sami vlastnou činnosťou a v prípade ostatných zodpovedných osôb sa nám zdá postačujúce ich povinnosti vyplývajúce z rozhodnutia o určení zodpovednej osoby, na základe ktorých musia odstrániť environmentálnu záťaž, 	
MPRV SR 	K § 3 ods. 17 
Žiadame vysvetliť prečo sa zodpovedná osoba nemôže zbaviť zodpovednosti za environmentálnu záťaž prevodom nehnuteľnosti na inú osobu. 
Odôvodnenie:Z uvádzaného textu nie je jasné prečo sa zodpovedná osoba nemôže zbaviť zodpovednosti za environmentálnu záťaž prevodom nehnuteľnosti na inú osobu. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené, možnosť zbavenia sa zodpovednosti za environmentálnu záťaž prevodom pozemku bola do návrhu zákona zapracovaná. 	
MPRV SR 	K § 5 ods. 1 
V § 5 ods. 1 žiadame doplniť aké sú lehoty na schválenie návrhu plánu prác pre environmentálnu záťaž. 
Odôvodnenie: Vzhľadom k tomu, že sú v texte stanovené termíny pre zodpovednú osobu, mali by byť stanovené aj termíny pre príslušný orgán. 
 	O 	ČA 	Termíny pre príslušný orgán sú stanovené Správnym poriadkom, na ktorý sa vzťahuje aj konanie podľa § 5. 	
MPRV SR 	K § 12 a 15 
Nesúhlasíme s navrhovaným ustanovením právomocí štátneho dozoru. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo čiastočne prepracované na základe výsledkov rozporového konania. 	
MPRV SR 	K doložke vplyvov 
Odporúčame preveriť financovanie, nakoľko v doložke vplyvov v časti „ 2.2. Financovanie návrhu“ v tabuľke č. 2 , sa uvádza, že financovanie je zabezpečené v OPŽP, ale zároveň sa v materiáli predpokladá zvýšenie výdavkov príslušných kapitol. 
Súčasne odporúčame prehodnotiť požiadavku o navýšenie počtu zamestnancov o 26 v súvislosti s nadobudnutím účinnosti zákona (MPRV SR to bude riešiť v rámci limitov zamestnancov) a doplniť vysvetlenie k nasledovnej nezrovnalosti: v doložke vplyvov na podnikateľské prostredie na str. 13 je v rámci predpokladanej výšky administratívnych nákladov podnikateľov uvedená cena na mesiac 500 €, ale pri zamestnávaní v štátnej správe je cena 799,5 € (mzdy + odvody/26). 
 	O 	ČA 	Doložka vplyvov bola upravená na základe rokovania s príslušnými ministerstvami. 	
MPRV SR 	K dôvodovej správe 
V dôvodovej správe odporúčame doplniť vysvetlenie prečo má Environmentálny fond vyberať poplatky a pokuty, ale jeho použitie na financovanie environmentálnych záťaží bude veľmi limitované a bude slúžiť len ako doplnkový zdroj financovania pri odstraňovaní environmentálnych záťaží malého rozsahu, najčastejšie na úrovni opustených nelegálnych skládok odpadov. 	O 	N 	Doplnkové financovanie environmentálnych záťaží z Environmentálneho fondu vo výške 10% z príjmov fondu je v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR, čo je v dôvodovej správe uvedené. 	
MPRV SR 	K návrhu zákona  
Zásadne žiadame, aby v predmetnom návrhu zákona boli ustanovené iba práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri identifikácii environmentálnych záťaží a určenie zodpovednej osoby a jej povinnosti za jej environmentálnu záťaž. Podrobnosti o vyššie uvedených postupoch žiadame upraviť na základe splnomocňovacieho ustanovenia vo všeobecne záväznom právnom predpise. 
Odôvodnenie: Navrhovaný zákon má upravovať len práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri identifikácii environmentálnych záťaží a určenie zodpovednej osoby a jej povinnosti za jej environmentálnu záťaž. Podrobnosti majú byť upravené vo všebecne záväzných právnych predpisoch vydaných na základe splnomocňovacieho ustanovenia. 	Z 	ČA 	Návrh zákona ustanovuje okrem práv a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri identifikácii environmentálnych záťaží a určení zodpovednej osoby a jej povinnosti za jej environmentálnu záťaž aj vymedzenie základného okruhu povinností zodpovednej osoby, ktoré musí vykonať následne po jej určení krajským úradom v správnom konaní za zodpovednú osobu. V súlade s uvedenou skutočnosťou sme zmenili návrh zákona na „návrh zákona o identifikácii environmentálnej záťaže a o zodpovednej osobe za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov”, pričom zmenou názvu sme sledovali rozšírenie okruhu práv a povinností zodpovednej osoby týkajúcej sa jej komplexne, nielen samotného procesu jej určovania. Uvedené podrobnosti o postupoch sú dostatočne rozpracované v zákone, pričom všetky povinnosti zodpovednej osoby musia byť výslovne uvedené v zákone, nestačí úprava vo vykonávacom predpise. 	
MPRV SR 	K návrhu zákona  
Žiadame materiál prepracovať a prehodnotiť koncepciu zákona, nakoľko nie je správne, aby bola postihovaná osoba, ktorá v čase vzniku environmentálnej záťaže dodržiavala v tom čase platnú legislatívu alebo osoba, ktorá škodu nespôsobila a pri zistení environmentálnej záťaže by mala niesť následky; v takom prípade by sa mali náklady na sanáciu uplatňovať cez environmentálny fond. 
Odôvodnenie: Ak postihovaná osoba, ktorá v čase vzniku environmentálnej záťaže dodržiavala platnú legislatívu alebo osoba, ktorá škodu nespôsobila a pri zistení environmentálnej záťaže by mala niesť následky, v takom prípade by sa náklady na sanáciu mali uplatňovať cez environmentálny fond.  	Z 	N 	Domnievame sa, že navrhovaná koncepcia hradenia nákladov za environmentálnu záťaž štátom osobe, ktorá záťaž priamo nespôsobila by neprimerane zaťažila štátny rozpočet. Prostriedky, ktoré sa navrhujú použiť na odstraňovanie environmentálnych záťaží z Environmentálneho fondu by nepostačovali na pokrytie všetkých nákladov v uvedených prípadoch. Prvotnými pôvodcami väčšiny existujúcich environmentálnych záťaží boli totiž štátne podniky, ktoré dnes zväčša neexistujú a preto by fakticky v prípade akceptácie uvedenej pripomienky zodpovednosť za riešenie všetkých environmentálnych záťaží na seba prevzal štát, s čím MŽP SR zásadne nesúhlasí. 	
MPRV SR 	K návrhu zákona 
Zásadne považujeme za nesprávne, aby o zodpovednosti za environmentálnu záťaž rozhodoval Krajský úrad životného prostredia. 
Odôvodnenie: O určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž by nemal rozhodovať navrhovaný Krajský úrad životného prostredia, ale vecne príslušný orgán dohodnutý na spoločnom rokovaní MŽP SR a MPRV SR. 

 	Z 	N 	Vzhľadom k posúdeniu možností jednotlivých zložiek štátnej správy na úseku životného prostredia MŽP SR navrhlo ako najoptimálnejší model rozhodovacej štruktúry taký, v ktorom ako prvostupňový orgán vystupuje KÚŽP. Určenie orgánu je podľa nášho názoru plne v kompetencii MŽP SR, ktorý je ústredný orgánom štátnej správy v oblasti environmentálnych záťaží. 	
MO SR 	K čl. I § 9  
1. V písmene h) odporúčame doplniť chýbajúci text, resp. vypustiť uvedené písmeno. 
2. Podľa § 9 písm. f) krajský úrad životného prostredia ukladá pokuty podľa § 13. To isté oprávnenie sa navrhuje zveriť podľa § 10 písm. b) aj Slovenskej inšpekcii životného prostredia. Odporúčame jednoznačne uviesť, ktorý orgán bude ukladať pokuty podľa § 13. 
 	O 	ČA 	Písmeno h) vypustené. Možnosť ukladania pokút sa umožňuje zveriť súčasne viacerým orgánom v zhode s obdobnou legislatívou v oblasti životného prostredia. 	
MO SR 	K čl. I § 11  
V odseku 5 sa odkazuje na “prihlášku podľa odseku 5“ ale uvedený odsek otázku prihlášky vôbec nerieši. Z uvedeného dôvodu odporúčame spresniť odkaz, resp. tento odkaz vypustiť.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 12 
1. V odseku 1 aj v odseku 2 je rôznym spôsobom definovaný ten istý pojem, a to „štátny dozor“, čo je v rozpore s bodom 2 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. Odporúčame tento pojem definovať v jednom ustanovení (napr. spojením odsekov a následnou úpravou textu). 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 27 odporúčame za slovom „Zákon“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ z dôvodu uvedenia správneho názvu právneho predpisu. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 14 
V odseku 6 odporúčame odkaz 25 nahradiť odkazom 28.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 15 
Do poznámky pod čiarou k odkazu 30 odporúčame doplniť § 121 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a do poznámky pod čiarou k odkazu 31 odporúčame doplniť zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a to z dôvodu spresnenia poznámok pod čiarou.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II 
V úvodnej vete odporúčame za slovami „zákona č. 537/2007 Z. z.“ vložiť slová „zákona č. 548/2007 Z. z.“ z dôvodu ďalšej novelizácie uvedeného právneho predpisu. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III  
1.Odporúčame opraviť číslovanie novelizačných bodov 1 až 3 v nadväznosti na poradie upravovaných paragrafov právneho predpisu, t.j. novelizačný bod 1 opraviť na novelizačný bod 3, bod 2 na bod 1 a bod 3 na bod 2. 
2. V súlade s bodom 29 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame novelizačný bod 3 upraviť takto: „V § 2 odsek 7 znie:“ 
3. V novelizačnom bode 3 odporúčame doplniť na začiatok navrhovaného textu označenie odseku „(7)“ a slová „v ods. 5“ nahradiť slovami „v odseku 5“. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. IV 
V súlade s bodom 34 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame novelizačný bod 1 upraviť takto: „V § 4 ods. 1 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová:“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K prílohe č. 3 
Na str. 19 v časti Výber znečisťujúcej látky (zásady) v bode 3 odporúčame za slovom „vyberie“ vložiť slovo „sa“ a na str. 22 za slovami „nariadenia vlády“ vložiť slová „Slovenskej republiky“ a za slovami „č. 269/2010 Z. z.“ doplniť slová „ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd.“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Žiadame odôvodniť, na základe akých ďalších environmentálnych záťaží identifikovaných MŽP SR, okrem tých, ktoré boli uvedené v Štátnom programe sanácie environmentálnych záťaží nachádzajúcich sa v pôsobnosti MO SR, bol urobený finančný odhad cca 109 019 820 eur potrebných na ich odstraňovanie (resp. realizovanie prieskumu, vypracovanie rizikových analýz, realizovanie sanácií a monitoringu environmentálnych záťaží) a uviesť zdroje ich finančného krytia. 
Odôvodnenie: 
V doložke vybraných vplyvov je uvedené, že výdavky MO SR na plnenie povinností vyplývajúcich z predloženého návrhu zákona predstavujú cca 109 019 820 eur na obdobie 2013-2027 a že nie je možné vyčísliť, koľko z týchto výdavkov bude pokryté z Kohézneho fondu. Zo Štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží (2010-2015) však vyplýva, že v pôsobnosti MO SR sa nachádza cca 15 lokalít environmentálnych záťaží s finančným odhadom na ich odstránenie 26 590 000 eur. Výdavky na odstraňovanie environmentálnych záťaží 109 019 820 eur však neboli MO SR posúdené ani s ním prekonzultované. 
V doložke vybraných vplyvov je uvedené, že všetky výdavky vyplývajúce z návrhu zákona by mali byť zabezpečené v rámci schválených limitov dotknutých kapitol na príslušný rozpočtový rok bez zvýšených požiadaviek na štátny rozpočet. Vzhľadom na napätú finančnú situáciu MO SR, napriek snahe riešiť problematiku environmentálnych záťaží, nedokáže vo svojej rozpočtovej kapitole zabezpečiť v rokoch 2013-2027 vyčlenenie čiastky cca 109 019 820 eur odhadovanej MŽP SR, a ani zabezpečiť vyčlenenie finančnej čiastky 72 527 820 eur za predpokladu, že finančná čiastka 36 492 000 eur bude pokrytá z Kohézneho fondu Európskej únie. 
 	Z 	A 	Doložka vplyvov bola upravená na základe dohôd z rozporového konania medzi zástupcami MŽP SR a MO SR. 	
MZV SR 	K čl. I § 1 
Odporúčame v ods. 1 písm. a) v súlade s názvom zákona slová „environmentálnych záťaží“ zmeniť na „environmentálnej záťaže“. 
V poznámke pod čiarou č. 4 za slová „42/1994 Z.z.“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. 
Pripomienky legislatívno-technické 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 2 
Odporúčame v ods. 2 bodkočiarku nahradiť bodkou. V druhej vete slová „sa environmentálne záťaže zatriedia“ zmeniť na „sa environmentálna záťaž zatriedi“. 
V ods. 4 vypustiť čiarku pred „alebo“. 
V ods. 5 slovo „nekompletného“ zmeniť na „neúplného“ a zosúladiť ho tak s ods. 6. 
V ods. 7 na konci vypustiť druhú bodku. 
Pripomienky legislatívno-technické. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 3 
Odporúčame v ods. 1 slovo „určil“ zmeniť na „určí“. 
V ods. 2 vypustiť čiarku pred slovom „alebo“. 
V uvádzacej vete ods. 4 za slovo „návrh“ vložiť slovo „držiteľa“ a slovo „obsahuje“ zmeniť na „musí obsahovať“. 
V ods. 5 písm. d) slová podľa „odseku 9“ zmeniť na „podľa odseku 11“, pretože odek 9 neupravuje prevzatie zodpovednosti štátu. 
V ods. 7 vypustiť čiarku za slovom „alebo“. 
Na konci poznámky pod čiarou k odkazu č. 12 pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. V ods. 11 v prvom riadku vypustiť čiarku za slovom „záťaž“ a bodkočiarku za slovami „tohto zákona“ zmeniť na čiarku. 
Pripomienky legislatívno-technické. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 4 
Odporúčame v ods. 3 v poslednej vete záver vety preformulovať „príslušné ministerstvo je povinné tieto prostriedky od zodpovednej osoby vymáhať“, pretože ministerstvo by malo mať stanovenú jednoznačne povinnosť vymáhať prostriedky, ktoré vynaložila za zodpovednú osobu. Pripomienka legislatívno-technická. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 5 
Odporúčame v ods. 4 slová „osobitných predpisov“ zmeniť na „osobitného predpisu“, pretože je tu odkaz iba na zákon č. 364/2004 Z. z. 
V ods. 5 v druhej vete vložiť čiarku za slovo „náklady“. 
Pripomienky legislatívno-technické. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 8 

Odporúčame v ods. 2 písm. j) slová „podľa § 3 ods. 9“ zmeniť na „podľa § 3 ods. 11“, pretože ods. 9 neupravuje prevzatie zodpovednosti štátu. V písm. l) za slovo „pokuty“ vložiť slová „za správne delikty“. Pripomienky legislatívno-technické. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 9 
Odporúčame v písm. a) slová „podľa § 3 ods. 11“ zmeniť na „podľa § 3 ods.14“, pretože § 11 upravuje prevzatie zodpovednosti ministerstvom. Rovnako v písm. b) a c) citované odkazy na § 5 ods. 6, § 5 ods. 7, § 5 ods. 8, § 5 ods. 9 nie sú správne. V písm. g) za slovo „pokuty“ vložiť slová „za správne delikty“. Vypustiť označenie písm. h), ktoré je bez textu. 
Pripomienky legislatívno-technické. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 10 
Odporúčame v písm. b) za slovo „pokuty“ vložiť slová „za správne delikty“. 
Pripomienka legislatívno-technická. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 11 
Odporúčame v ods. 5 slová „na svojej internetovej stránke“ zmeniť na „na svojom webovom sídle“. Pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 12 
V ods. 1 aj v ods. 2 je zadefinovanie štátneho dozoru dvomi rôznymi spôsobmi, čo nie je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, preto odporúčame tieto ustanovenia preformulovať. 
V ods. 4 v prvej vete odporúčame z dôvodu zjednotenia terminológie s § 15 slová „na pozemky a do prevádzkových priestorov“ zmeniť na „na nehnuteľnosti“ a za tieto slová vložiť slová „podľa § 15“. 
Pripomienky legislatívno-technické. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 13 
Odporúčame v ods. 2 písm. c) a v ods. 3 písm. a) slová „§ 5 ods. 6“ zmeniť na „§ 5 ods. 5“ a v ods. 2 písm. d) slová „§ 5 ods. 7“ zmeniť na „§ 5 ods. 6“. V ods. 4 slová „právnickým osobám a fyzickým osobám podnikateľom“ zmeniť na „právnickej osobe a fyzickej osobe podnikateľovi“. Pripomienky legislatívno-technické. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 15 
Odporúčame ustanovenia ods. 1 a 2 preformulovať do jednotného čísla. Pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. II 
Na konci navrhovaného ustanovenia za slová „niektorých zákonov“ vložiť bodku. Pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. III 
Odporúčame v úvodnej vete pred slovo „dopĺňa“ vložiť slová „mení sa“, pretože ustanovenie § 2 ods. 7 sa mení. 
Ustanovenia bodov 1, 2 a 3 usporiadať podľa poradia. 
V bode 2 slová „sa dopĺňa nové písmeno“ zmeniť na „sa dopĺňa písmenom“. 
V bode 3 uvádzaciu vetu zmeniť „V § 2 odsek 7 znie:“ a na začiatok navrhovaného odseku vložiť označenie odseku „(7)“. 
Pripomienky legislatívno-technické. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I § 1 
Odporúčame v § 1 ods. 1 písm. a) zvážiť správnosť použitia textu v poznámke pod čiarou k odkazu 1. V zákone č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení zákona č. 384/2009 z. z., ktorý sa uvádza v tejto poznámke pod čiarou je vymedzený pojem „environmentálna záťaž“ v zmysle rizika pre ľudské zdravie alebo horninové prostredie, podzemnú vodu a pôdu. Podľa textu tohto návrhu zákona environmentálna záťaž sa týka okrem ohrozenia zdravia aj ohrozenia životného prostredia, a to v rámci ohrozenia životného prostredia azda nie len ohrozenia pre horninové prostredie, podzemnú vodu a pôdu. V nadväznosti na uvedené odporúčame v § 1 ods. 1 písm. a) vložiť za slová „environmentálnych záťaží“ slová „na životné prostredie a zdravie ľudí (ďalej len „environmentálna záťaž“)“ a túto legislatívnu skratku používať v celom texte návrhu zákona v zmysle použitej obdobnej terminológie v § 2 ods. 7 návrhu zákona. 	O 	ČA 	Zákon sa vzťahuje k pojmu environmentálna záťaž, tak ako je definovaný v geologickom zákone. §2 ods. 7 bol upravený. 	
MPSVR SR 	K Čl. I § 2 ods. 5 
Odporúčame v § 2 ods. 5 nahradiť slová „V prípade nekompletného oznámenia“ slovami „V prípade neúplného oznámenia“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zjednotenia terminológie použitej v § 2. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I § 2 ods. 5 až 9 
V predloženom návrhu zákona v § 2 ods. 5 až 8 je uložené Ministerstvu životného prostredia Slovenskej republiky vykonať činnosti ustanovené v odseku 5 až 8 návrhu. Je preto potrebné predložený návrh primerane upraviť tak, aby navrhovaný odsek 9 nebol v rozpore s odsekmi 5 až 8 návrhu zákona, ako i v rozpore s dôvodovou správou.  	O 	A 	Znenie § 2 ods. 9 bolo upravené. 	
MPSVR SR 	K Čl. II a k Čl. V 
V úvodnej vete Čl. II návrhu zákona odporúčame nahradiť slová „a zákona č. 144/2010 Z. z.“ slovami „zákona č. 144/2010 Z. z., zákona č. 514/2010 Z. z. a zákona č. 556/2010 Z. z.“ Zároveň odporúčame v Čl. V návrhu zákona nahradiť slová „a zákona č. 134/2010 Z. z.“ slovami „zákona č. 134/2010 Z. z. a zákona č. 556/2010 Z. z.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa bodu 27. Legislatívnotechnických pokynov Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky sa v prvom článku novely právneho predpisu v jeho úvodnej vete uvádza úplný 
názov právneho predpisu, ktorý sa novelizuje. Ak bol právny predpis už predtým novelizovaný, k pôvodnému názvu sa pripájajú slová „v znení“ a uvádza sa skrátená citácia 
predchádzajúcej novely právneho predpisu (skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 1 ods. 1 písm. b) 
V čl. I v § 1 ods. 1 písm. b) odporúčame slovo „zodpovednej“ umiestniť za slovo „osoby“ a na konci písmena zaviesť legislatívnu skratku „(ďalej len „zodpovedná osoba“)“. V nadväznosti na uvedené je potrebné vypustiť legislatívnu skratku v § 3 ods. 1 a ustanovenie preformulovať. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 2 ods. 2 
V čl. I v § 2 ods. 2 odporúčame bodkočiarku nahradiť bodkou a časť vety za bodkočiarkou upraviť v samostatnej vete. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 2 ods. 4 
V čl. I v § 2 ods. 4 odporúčame vetu, ktorá odkazuje na prílohu č. 2 preformulovať napr. takto: „Vzor oznámenia je uvedený v prílohe č. 2.“ . 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 3 ods. 9 a 11 
V čl. I v § 3 ods. 9 a 11 odporúčame skratku „ods.“ nahradiť slovom „odseku“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 3 ods. 9 
V čl. I v § 3 ods. 11 odporúčame vypustiť slová „v prípadoch“ z dôvodu ich nadbytočnosti. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 5 
V čl. I v § 5 odporúčame vetu za odsekom 1 písm. b) označiť ako odsek 2 a odsek 2 označiť ako odsek 3. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 11 ods. 5 
V čl. I v § 11 ods. 5 odporúčame vypustiť slová „podľa odseku 5“ (nemožno odkazovať na to isté ustanovenie). 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I k § 12 
V čl. I v § 12 odporúčame ustanovenia odsekov 1 a 2 upraviť v jednom odseku. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K poznámkam pod čiarou 
Poznámky pod čiarou odporúčame upraviť v súlade s legislatívno-technickými pokynmi Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (napr. poznámka pod čiarou k odkazu 21). 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I poznámka pod čiarou k odkazu 10 
Odporúčame uviesť text „10) Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov, Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 3 ods. 9 
Odporúčame slová „ods. 5 písm. a)“ nahradiť slovami „odseku 5 písm. a)“ a slová „ods. 5 písm. b)“ odporúčame nahradiť slovami „odseku 5 písm. b)“. 
Podobne odporúčame upraviť aj odsek 11. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 9 písm. h) 
Odporúčame vypustiť písmeno h) alebo doplniť text. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 11 ods. 4 
Odporúčame slová „ods. 3 písm. d)“ nahradiť slovami „odseku 3 písm. d)“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 11 ods. 5 
Odporúčame vypustiť text „podľa odseku 5“, nakoľko uvedeným textom sa v odseku 5 odkazuje na samotný odsek 5. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 13 ods. 6 
Odporúčame slová „odseku 1 až 3“ nahradiť slovami „odsekoch 1 až 3“. Podobne odporúčame upraviť aj odsek 7. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I 
Odporúčame bližšie špecifikovať rozsahu vykonávaného štátneho dozoru ministerstvom, krajským úradom životného prostredia a inšpekciou, lebo podľa predloženého materiálu je štátny dozor vykonávaný duplicitne. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia týkajúce sa štátneho dozoru boli čiastočne preformulované, duplicita výkonu štátneho dozoru je obsiahnutá aj v iných zákonoch v oblasti životného prostredia a doposiaľ nedošlo z tohto titulu k zásadným problémom pri výkone štátneho dozoru. 	
ŠÚ SR 	K čl. II 
Odporúčame vypustiť označenie doplnenej položky „a)“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III 
Odporúčame bod 1 presunúť až za bod 3. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III bod 2 
Odporúčame uviesť uvádzaciu vetu „V § 2 sa odsek 5 dopĺňa písmenom d), ktoré znie:“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III bod 3 
Odporúčame uviesť uvádzaciu vetu „V § 2 odsek 7 znie:“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. IV bod 1 
Odporúčame uviesť uvádzaciu vetu „V § 4 ods. 1 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová :“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. V  
Odporúčame v úvodnej vete slová „sa dopĺňa“ nahradiť slovami „sa mení“. 
 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
§ 1 ods.2 písm. c) 
navrhujeme spresniť, že zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa nevzťahuje na: 

c)havárie 4) a prevádzkové udalosti pri preprave podľa osobitného predpisu x) 

V poznámke pod čiarou k odkazu 4) žiadame vypustiť zákon č. 541/2004 Z. z. a doplniť poznámku pod čiarou k odkazu x) nasledovne: 

x) § 27 ods. 3 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  	O 	A 	§ 1 ods. 2 bol vypustený. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
V § 3 ods. 5 písm. d) navrhujeme text "podľa odseku 9" nahradiť slovami "podľa odseku 11". Prevzatie zodpovednosti príslušným ministerstvom je ustanovené v odseku 11. 	O 	A 	 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 
V § 11 odsek 5 odporúčame vypustiť slová "podľa odseku 5", nakoľko ustanovenie sa nemôže odkazovať na seba samé, ale len na iné ustanovenia toho istého právneho predpisu (bod 21 Prílohy č. 5 Leg. pravidiel vlády SR) 	O 	A 	 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 
V § 12 ten istý výraz "štátny dozor" definujete dvojakým spôsobom, čo je podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR bodu 2 Prílohy č. 5 neprípustné. Odporúčame text odseku 1 a 2 spojiť tak, že za textom odseku 1 sa vložia slová" a ako dodržiavajú povinnosti vyplývajúce z rozhodnutí vydaných na základe tohto zákona.". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 3 ods. 4 
Odporúčame preformulovať znenie uvádzacej vety ustanovenia ods. 4, resp. odporúčame nahradiť slová "podľa odseku 3 písm. c)" slovami "podaný držiteľom". Ustanovenie v navrhovanom znení s použitým vnútorným odkazom je zmätočné. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 3 ods. 5 písm. d) 
Odporúčame nahradiť použitý vnútorný odkaz "podľa odseku 9" správnym odkazom "podľa odseku 11". 
V súvislosti so znením § 3 ods. 5 písm. d) odporúčame zvážiť formuláciu § 3 ods. 6, 11 a 12; v zmysle ods. 5 písm. d) preberá zodpovednosť podľa odseku 11 a zodpovednou osobou je určený štát v zastúpení príslušným ministerstvom, avšak v ods. 11 v rozpore s uvedeným preberá zodpovednosť za environmentálnu záťaž "len" príslušné ministerstvo a v ods. 6 a 12 je za zodpovednú osobu označené "len"príslušné ministerstvo. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 3 ods. 13 
Z navrhovaného znenia odporúčame vypustiť slová "na prevzatie zodpovednosti za environmentálnu záťaž"; § 3 ods. 5 písm. c) tento pojem nepoužíva . Navyše v súvislosti so znením § 3 ods. 5 písm. d) a § 3 ods. 11 môže navrhované znenie § 3 ods. 13 pôsobiť zmätočne. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 4 ods. 4 
Medzi slová "veriteľa" a "vymáha" odporúčame vložiť spojku "a"; štylistická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 8 ods. 2 písm. i) 
Odporúčame nahradiť odkaz "podľa § 3 ods. 9" odkazom "podľa § 3 ods. 11". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 8 ods. 2 písm. j) 
Odporúčame vypustiť slová "alebo 2"; § 5 ods. 2 neupravuje žiadnu lehotu a ani jej predlžovanie.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 9 písm. a) 
Odporúčame nahradiť odkaz "podľa § 3 ods. 11" správnym odkazom "podľa § 3 ods. 16". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 9 písm. b) 
Odporúčame z navrhovaného ustanovenia vypustiť slová "alebo 2". Súčasne odporúčame nahradiť odkaz "podľa § 5 ods. 6" správnym odkazom "podľa § 5 ods. 5"; odkaz "podľa § 5 ods. 7" správnym odkazom "podľa § 5 ods. 6"; odkaz "podľa § 5 ods. 9" správnym odkazom "podľa § 5 ods. 8"; a odkaz "podľa § 5 ods. 8" správnym odkazom "podľa § 5 ods. 7"; 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 9 písm. h) 
Odporúčame vypustiť označenie písm. h). 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 11 ods. 5 
Odporúčame vypustiť slová "podľa odseku 5" alebo uviesť správny odkaz; v navrhovanom znení sa neprípustne odkazuje na "aktuálny" odsek, v ktorom je odkaz obsiahnutý. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 11 ods. 6 
Odporúčame vypustiť slová "a 2". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 12 ods. 3 
V navrhovanom znení § 12 ods. 3 ako aj v ďalšom texte (napr. § 13 ods. 2 písm. e), § 13 ods. 6 a 7, § 14 ods. 1) odporúčame zosúladiť používanú terminológiu; konkrétne ide o zosúladenie termínov "nápravné opatrenie" a "opatrenia na nápravu". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 12 ods. 6 
Odporúčame prehodnotiť správnosť použitého odkazu na poznámku pod čiarou; odkaz "24)" odporúčame nahradiť odkazom "27)". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 1 písm. b) 
Odporúčame upresniť použitý odkaz, a to na "§ 2 ods. 6". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. b) 
Odporúčame vypustiť slová "alebo 2"; nesprávne použitý odkaz. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. c) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 6" správnym odkazom "§ 5 ods. 5". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 2 písm. d) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 7" správnym odkazom "§ 5 ods. 6". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 3 písm. a) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 5 ods. 6" správnym odkazom "§ 5 ods. 5". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 13 ods. 3 písm. c) 
Odporúčame nahradiť odkaz "§ 3 ods. 14" správnym odkazom "§ 3 ods. 17". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 14 ods. 1 písm. a) 
Odporúčame vypustiť čiarku za slovami "podľa § 15" a nasledujúce slovo "na" nahradiť slovom "alebo"; štylistická pripomienka. Súčasne odporúčame upresniť použitý odkaz "v § 2" na "v § 2 ods. 6". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 2 ods. 5 
Odporúčame nahradiť slovo "nekompletného" slovom "neúplného"; štylistická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. III, úvodná veta 
V úvodnej vete odporúčame za slovo "sa" doplniť slová "mení a"; navrhovaná novelizácia predstavuje nielen doplnenie ale aj zmenu pôvodného právneho predpisu. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. III, bod 2 
Odporúčame úpravu uvádzacej vety novelizačného bodu v zmysle bodu 30. Legislatívnotechnických pokynov (tzn. "V § 2 sa odsek 5 dopĺňa písmenom d), ktoré znie:"). 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. III, bod 3. 
Odporúčame úpravu uvádzacej vety novelizačného bodu v zmysle bodu 29. Legislatívnotechnických pokynov (tzn. "V § 2 odsek 7 znie:"). 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. V, úvodná veta 
V úvodnej vete odporúčame slovo "dopĺňa" nahradiť slovom "mení"; navrhovaná novelizácia predstavuje zmenu, nie doplnenie pôvodného právneho predpisu. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 13 ods. 2 
2. Upozorňujeme predkladateľa, že neplnenie povinností podľa § 4 ods. 1 písm. a) návrhu zákona zákon neupravuje ako správny delikt a nespája s ním uloženie žiadnej pokuty. Aj vo vzťahu k pripomienke k § 4 ods. 3 návrhu zákona a snahe predkladateľa dosiahnuť plnenie povinností zodpovednými osobami považujeme za potrebné zaviesť dostatočné sankcie za neplnenie povinností zodpovednej osoby.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 13 ods. 2 
1. Nakoľko § 4 návrhu zákona sa člení na odseky, je potrebné v § 13 ods. 2 písm. a) návrhu zákona doplniť za slová „podľa § 4“ slová „ods. 1“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 9 
Je potrebné vypustiť písmeno h), nakoľko neobsahuje žiaden text.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 4 ods. 3 
Navrhujeme predkladateľovi preformulovať uvedené ustanovenie tak, aby po nesplnení povinností zodpovednou osobou, zabezpečilo tieto činnosti príslušné ministerstvo a následne si vymáhalo náklady s tým spojené od zodpovednej osoby.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 12 
V prípade, ak bude zodpovednou osobou príslušné ministerstvo držiteľ nemá právo na náhradu nákladov vynaložených na plnenie povinností zodpovednej osoby ani na náhradu škody v dôsledku prítomnosti environmentálnej záťaže. Upravuje sa tak odlišný prístup k zodpovednej osobe, ktorou bude pôvodca alebo jeho nástupca, od ktorých môže držiteľ požadovať náhradu nákladov a náhradu škody. Takýto prístup je potrebné v dostatočnej miere odôvodniť. Navrhujeme preto v tomto bode podstatne doplniť dôvodovú správu, resp. zvážiť ponechanie vylúčenia práva na náhradu nákladov a náhradu škody pre vlastníka pozemku alebo správcu nehnuteľnosti.  	O 	A 	Zjednotil sa prístup k zodpovednej osobe, resp. príslušnému ministerstvu.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 8 
2. Je potrebné precizovať o aké „záväzky na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k environmentálnej záťaži“ ide, keďže ustanovenie predpokladá existenciu environmentálnej záťaže za súčasného splnenia uvedených záväzkov.  	O 	A 	Bol doplnený odkaz na ustanovenia obsahujúce možné záväzky vo vzťahu k znečisteniu zložiek životného prostredia.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 8 
1. Navrhujeme precizovať vzťah medzi pôvodcom alebo nástupcom pôvodcu a „osobou s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku, ktorá nadobudla vlastnícke právo k podniku alebo spoločnosti“. Vzťahy medzi pôvodcom alebo jeho nástupcom a „osobou s majetkovou účasťou“ nie sú jasné. Nie je zrejmé, či „pôvodca“ alebo „nástupca pôvodcu“ je subjektom totožným s „podnikom alebo spoločnosťou“. Je potrebné uvedené ustanovenie precizovať.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 7 
Pôvodca alebo právny nástupca pôvodcu environmentálnej záťaže nebude určený za zodpovednú osobu, ak „osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku vynaložila finančné prostriedky určené v zmluve“ uzatvorenej podľa § 14 ods. 1 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov. Je potrebné precizovať uvedené ustanovenie, nakoľko nie je jasné o akú osobu s majetkovou účasťou má ísť; aký má mať vzťah táto osoba k pôvodcovi alebo jeho právnemu nástupcovi; o účasť na základnom imaní akej spoločnosti ide; aký má byť vzťah medzi touto spoločnosťou či podnikom a pôvodcom alebo právnym nástupcom pôvodcu environmentálnej záťaže. Ani z dôvodovej správy nie je jasný účel uvedeného ustanovenia. Ak bolo cieľom predkladateľa upraviť, že pôvodca resp. jeho právny nástupca nie je zodpovednou osobou, ak súčasný alebo predchádzajúci vlastníci pozemku vynaložili prostriedky na odstránenie environmentálnej záťaže pri kúpe privatizovaného majetku podľa zmluvy podľa § 14 ods. 1 zákona č. 92/1991 Zb. v znení neskorších predpisov, je potrebné to formulovať odlišne. Žiadame prepracovať.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 6 
Návrh zákona obligatórne vyžaduje uzavretie „zmluvy podľa osobitného predpisu, v ktorej sa ustanovia podmienky prevodu a prechodu nehnuteľnosti, na ktorej bude vykonávaná sanácia environmentálnej záťaže“. Navrhujeme precizovať uvedené ustanovenie tak, aby bolo zrejmé, čo má byť predmetom zmluvy, či má dôjsť k prevodu vlastníckeho práva k predmetnej nehnuteľnosti, resp. či má dôjsť k prevodu alebo prechodu vlastníckeho práva k predmetnej nehnuteľnosti na ministerstvo. Nie je jasné, či má dôjsť len k zmluvnej úprave podmienok prevodu a prechodu nehnuteľnosti pro futuro, alebo či ide o prevod práv medzi príslušným ministerstvom a zodpovednou osobou. Súčasná formulácia v spojení so všeobecným odkazom na Obchodný i Občiansky zákonník umožňuje uzavrieť rôzne druhy zmlúv, pričom by sa nemusel dosiahnuť cieľ vymedzený predkladateľom v dôvodovej správe k predmetnému ustanoveniu. Žiadame dopracovať. 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. Jeho aktuálne znenie je v § 3 ods. 17 a 18. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 3 ods. 5 písm. d) 
Prevzatie zodpovednosti príslušným ministerstvom je upravené v § 3 ods. 11 návrhu zákona. Z toho dôvodu je potrebné nahradiť odkaz na odsek 9 odkazom na odsek 11 návrhu zákona. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K článku IV bod 1 
Navrhujeme vypustiť slovo „písmeno“ a nahradiť ho skratkou „písm.“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K článku III bod 3 
Navrhujeme vypustiť slová „v ods.“ a nahradiť ich slovami „v odseku“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K článku III bod 3 
Navrhujeme nasledovné znenie úvodnej vety novelizačného bodu: 

„3. § 2 odsek 7 znie:“ 

Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K článku III bod 1 
Navrhujeme vypustiť slovo „odseku“ a nahradiť ho skratkou „ods.“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K odkazu 24 
Navrhujeme vypustiť umiestnenie odkazu 24 a nahradiť ho umiestnením odkazu 27. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 11 ods. 4 
Navrhujeme vypustiť skratku „ods.“ a nahradiť ju slovom „odseku“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 11 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť slová „všeobecné predpisy“ a nahradiť ich slovami „všeobecný predpis“. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 11 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slová „všeobecné predpisy“ a nahradiť ich slovami „všeobecný predpis“. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 9 
Navrhujeme vypustiť označenie písmena h). Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 4 ods. 4 
Navrhujeme za slovo „veriteľa“ vložiť spojku „a“. Gramatická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 3 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť slovo „právneho“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 1 
Navrhujeme vypustiť slová „zákona č. 384/2009 Z. z.“ a nahradiť ich slovami „neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Ustanovenie bolo novelizované len týmto jedným predpisom, uvedená úprava je potom v súlade s bodom 49 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	
GP SR 	K Čl. I – § 2 ods. 5 
Odporúčame slovo „nekompletného“ nahradiť slovom „neúplného“.  	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I - § 2 ods. 9 
Odporúčame znenie zosúladiť s prvou vetou dôvodovej správy a na základe toho upraviť aj znenia odsekov 5 až 8. 	O 	ČA 	Do § 2 ods. 9 sa doplnilo, že pôjde o organizáciu v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva. 	
GP SR 	K Čl. I - § 4 ods. 3 
Odporúčame text za bodkočiarkou upraviť takto „príslušné ministerstvo je povinné tieto prostriedky vymáhať.“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I - § 5 ods. 4 
Odporúčame slová „z osobitných predpisov22)“ nahradiť slovami „z osobitného predpisu22).“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I - § 9 
Odporúčame vypustiť písm. h). 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I - § 12 
Odporúčame jednoznačne upraviť definíciu štátneho dozoru. V ods. 1 a 2 sú dve rôzne definície. 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I - § 15 
Odporúčame prepracovať odseky 1 a 2. § 2 neupravuje pôsobnosti orgánov štátnej správy (§ 8 až 10), ale len ministerstva v ods. 5 až 10. 	O 	ČA 	Do § 15 ods. 1 a 2 bol doplnený aj § 5ods. 9, podľa ktorého vykonáva pôsobnosť krajský úrad životného prostredia. 	
GP SR 	K Čl. III – bod 3 
Odporúčame úvodnú vetu upraviť takto: „3. V § 2 ods. 7 znie:“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. IV – bod 1 
Odporúčame slová „pripája tento text:“ nahradiť slovami „pripájajú tieto slová:“. 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 3 ods. 1: 
 
Ustanovenie § 3 ods. 1 stanovuje, že osobu zodpovednú za environmentálnu záťaž určí v správnom konaní krajský úrad životného prostredia. 

Koncepcia určenia zodpovednosti za environmentálne záťaže by mala smerovať k deklaratórnemu rozhodnutiu správneho orgánu, osvedčujúcemu, že povinnosť odstrániť environmentálnu záťaž trvá. 

Navrhovaná konštrukcia, kde má správny orgán určiť zodpovednú osobu sa nám javí ako neprípustná, pretože môže zakladať dodatočnú zodpovednosť subjektu práva za konanie, ktoré bolo v minulosti z právneho hľadiska prípustné, alebo ktoré síce zakladalo zodpovednostný vzťah, ale v súčasnosti sú práva z tohto zodpovednostného vzťahu už premlčané. 

V oboch prípadoch by tak dochádzalo k neprípustným retroaktívnym účinkom zákona. Napriek nepochybnej spoločenskej dôležitosti odstránenia environmentálnych záťaží a verejnému záujmu na trvalej udržateľnosti a ochrane životného prostredia je podľa nášho názoru neprípustné, aby štát prenášal svoju zodpovednosť v oblasti životného prostredia na iné subjekty. 

Požadujeme, aby návrh zákona stanovil taký princíp, podľa ktorého za záťaže, ktoré vznikli v legislatívnom prostredí, ktoré neupravovalo zákaz vykonávania určitej činnosti, z ktorej vznikli záťaže v dnešnom zmysle slova, zodpovedá štát. 

Zároveň požadujeme stanovenie jednoznačných a transparentných kritérií, podľa ktorých sa bude rozhodovať o tom, kto zodpovedá za environmentálnu záťaž už v samotnom návrhu zákona. 

 	Z 	N 	Návrh zákona s konštrukciou určenia zodpovednosti analogickou v uvedenom zákone bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania už v roku 2007, pričom neboli vznesené žiadne námietky voči takto určenej zodpovednostnej štruktúre. Potreba riešiť určenie zodpovednej osoby vyplýva už zo samotného názvu zákona. Zodpovednostná konštrukcia navrhnutá zákonom nie je nová a bola aj predmetom rokovania pracovnej skupiny pri príprave zákona, neboli voči nej vznesené žiadne námietky. 
Koncepcia určenia zodpovednosti je v súlade so zásadou, že povinnosť odstrániť záťaž trvá, nakoľko v § 3 sú stanovené liberačné dôvody, ustanovujúce, že pokiaľ pôvodca alebo právny nástupca uhradil sumu na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k environmentálnej záťaži, nemôže byť určená za zodpovednú osobu. Ide teda o splnenie si povinností vo vzťahu ku konkrétnej záťaži. 
Rámcovo určené povinnosti boli dané už v skorších predpisoch – napr. § 25 ods. 1 zákona č. 138/1973 Zb. o vodách stanovoval, že „každý, kto s zaobchádza s látkami, ktoré nie sú odpadovými vodami a ktoré môžu ohroziť akosť alebo zdravotnú nezávadnosť povrchových alebo podzemných vôd, povinný urobiť také opatrenia, aby nevnikli do povrchových alebo podzemných vôd alebo aby neohrozili ich akosť alebo zdravotnú nezávadnosť.“, prípadne § 12 ods. 1 zákona č. 11/1955 Zb. o vodnom hospodárstve „Kto akýmkoľvek spôsobom nakladá s povrchovými alebo podzemnými vodami, je povinný sa starať o uchovanie ich prirodzeného stavu. Tieto vody sa nesmú znečisťovať ani sa nesmie umele meniť ich teplota, aby neutrpeli ich akosť, samočistiaca schopnosť a možnosť použitia pre účely, na ktoré sú potrebné. Doterajšie znečisťovanie vôd treba plánovite odstraňovať investičnou výstavbou potrebných čistiacich zariadení a vhodným rozmiesťovaním výrobných zariadení.“. 
U podnikov, ktoré boli privatizované podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov platilo ustanovenie § 15 ods. 1 - „na nadobúdateľa s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych“. Z uvedeného vyplýva, že takýto privatizér prevzal aj záväzok vysporiadať sa s environmentálnymi záťažami. 
 	
AZZZ SR 	§ 3, ods. 2 
 
- žiadame nasledovné znenie: 
„Pôvodca environmentálnej záťaže (ďalej len „pôvodca”) je každý, kto svojou činnosťou spôsobil environmentálnu záťaž.“ 

Odôvodnenie: 
V navrhovanej konštrukcii je problematická druhá časť, ktorá stanoví, že pôvodcom environmentálnej záťaže je ten, kto za ňu prevzal zodpovednosť podľa § 15 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby. Pôvodca záťaže zostáva aj po zmene vlastníckych vzťahom. Ustanovenie § 15 zákona č. 92/1991 Zb. totiž nestanovuje, žiadne podrobnosti o preberaní zodpovednosti, ale obecnú zásadu, že s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na jeho nadobúdateľa práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych. 
Interpretácia vyššie uvedeného ustanovenia § 15 vo vzťahu k stanoveniu zodpovednosti za environmentálne záťaže je tak veľmi problematická, pretože v mnohých prípadoch neexistuje jednoznačná korelácia medzi privatizovaným majetkom a environmentálnou záťažou. 
 	Z 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 3, ods. 5, písm. b) 
 
žiadame znenie: 
„právneho nástupcu pôvodcu.“ 

V tomto prípade nie je nijako definovaný spôsob, resp. proces určenia pôvodcu/ov. Nie je zrejmé, ako a z akých dát určí KÚ kto je pôvodca, nie sú odkazy na zdroje informácií, materiály, dokumenty, z ktorých sa bude vychádzať. Navrhujeme spracovať zákonný predpis nižšej právnej sily, ktorý podá podorobnejšie vykonávacie predpisy na jednotlivé postupy v zmysle zákona. 
 	Z 	ČA 	Bol upravený a prepracovaný systém určovania zodpovednej osoby s podrobnejším určením kritérií, kedy je možno niekoho považovať za zodpovednú osobu, kedy nie a s rozšírením liberačných dôvodov. V danom prípade však nebol vydaný vykonávací predpis, zákon neobsahuje splnomocňovacie ustanovenie. 	
AZZZ SR 	§ 3 
 
žiadame vypustiť celý ods. 6. 

Odôvodnenie: 
Legislatívnym zámerom v tomto prípade bolo zrejme stanoviť korektív k vyššie uvedeným princípom návrhu ustanovením, že za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že splnil svoje záväzky podľa § 6a zákona č. 92/1991 Zb., avšak toto ustanovenie 
- sa vzťahuje len na privatizačné projekty predkladané po 29.2.1992 a 
- obsahuje iba povinnosť vyhodnotiť v privatizačnom projekte záväzky podniku z hľadiska ochrany životného prostredia v rozsahu: 
a) zhodnotenie, v ktorých smeroch podnik dodržiava, prípadne v ktorých nemôže dodržiavať platné právne predpisy na ochranu životného prostredia s vyčíslením nákladov, ktoré budú nevyhnutné na dosiahnutie súladu s týmito predpismi, 
b) prehľad platieb za znečisťovanie životného prostredia a za využívanie prírodných zdrojov 4b) a prehľad sankcií za poškodzovanie životného prostredia uložených podniku podľa zákona o životnom prostredí a podľa iných osobitných predpisov, 
c) vyčíslenie škôd na životnom prostredí spôsobených doterajšou činnosťou podniku, čo nemusí mať žiadny vzťah k environmentálnej záťaži identifikovanej v zmysle predloženého návrhu zákona vzhľadom na odlišnú úpravu a úroveň ochrany životného prostredia v dobe predloženia privatizačného projektu (napr. kontaminačné limity). 
 	Z 	ČA 	Uvedené ustanovenie bolo preformulované, zmysel však ostal zachovaný. Splnenie záväzkov podľa § 6a zákona č. 1992/1991 Zb. bude správny orgán skúmať práve z ohľadom na environmentálnu záťaž. Ide len o jeden z liberačných dôvodov, pričom sú stanovené ďalšie, na základe ktorých môže účastník konania preukázať skutočnosti, na základe ktorých nebude môcť byť určený ako zodpovedná osoba.  	
AZZZ SR 	§ 3, ods. 7 - 
 
žiadame upraviť znenie nasledovne: 

„Za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku 

vynaložila finančné prostriedky určené v zmluve uzatvorenej podľa osobitného predpisu ) pred účinnosťou tohto zákona na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia, a tiež nie vtedy pokiaľ environmentálna záťaž nevznikla v dôsledku porušenia právnych predpisov platných v čase jej vzniku pôvodcom.“ 

Odôvodnenie: 
Máme zato, že prostriedky nevynakladá konkrétny akcionár, konateľ spoločnosti, ale samotná spoločnosť. Nie je jasné, z akého dôvodu sa povinnosť limituje na osobu s majetkovou účasťou na ZI spoločnosti, kto bude posudzovať skutočnosť, či spoločnosť vynaložila prostriedky na tento účel t.j. kto bude rozhodovať, či bola podmienka splnená, alebo nie a podľa akých kritérií. 
 	Z 	ČA 	Liberačné dôvody boli komplexne upravené a doplnené do ustanovení § 3 ods. 7 a 8. 	
AZZZ SR 	§ 3, ods. 8 – 
 
žiadame nasledovné znenie: 
„Za zodpovednú osobu nie je možné určiť ani pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku, ktorá nadobudla vlastnícke právo k podniku alebo spoločnosti na základe odkúpenia akcií v súlade s osobitným predpisom ) preukáže, že splnila svoje záväzky na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia.“ 
 	Z 	ČA 	Liberačné dôvody boli rozšírené a komplexne upravené v § 3 ods. 7 a 8. 	
AZZZ SR 	k § 3 ods. 11 - komentár 

Navrhovanú úpravu považujeme za nepostačujúcu. V prípadoch vzmedzených v ustanovení § 3 ods. 11 predmetného zákona úvod vety „Príslušné ministerstvo môže prevziať zodpovednosť za environmentálnu záťaž...“ navrhujeme nahradiť povinnosťou, teda formuláciou „Príslušné ministerstvo preberá zodpovednosť za environmentálnu záťaž, ....“ 

V prípade, že spoločnosť vykonáva činnosti v zmysle platnej právnej úpravy (napr. zákon č. 274/1993 Zb. o hospodárskej mobilizácii a/alebo zákon č. 82/1994 Z. z.. o štátnych hmotných rezervách) na určitom území výlučne, resp. v určitom rozsahu svojej činnosti pre štát, mala by získať garanciu, že zodpovednosť za záťaž, ktorá bude pochádzať z takejto činnosti spoločnosti bude znášať štát v celom rozsahu, resp. v alikvotnej časti podľa rozsahu vykonávanej činnosti pre štát. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo zmenené a preformulované do súčasného znenia § 3 ods. 7. 	
AZZZ SR 	§ 3, ods. 12 – 
 
žiadame nasledovné znenie: 
„Ak je za zodpovednú osobu určené príslušné ministerstvo, držiteľ má právo na 
a) náhradu nákladov, ktoré preukázateľne vynaložil na činnosti podľa § 4 ods. 1, 
b) náhradu škody ) v dôsledku prítomnosti environmentálnej záťaže.“ 

Odôvodnenie: 
Držiteľ musí mať právo na náhradu nákladov, keď ním vynaložené prostriedky malo hradiť príslušné ministerstvo. 
 	Z 	ČA 	Zjednotil sa príncip, podľa ktorého od zodpovednej osoby alebo ministerstva nemá nik právo na náhradu nákladov. Príslušné ministerstvo je poverené zabezpečením činností zodpovednej osoby len v prípade, ak nie je možné určiť zodpovednú osobu, alebo ak táto nebola určená z iných dôvodov. Zabezpečenie riešenia environmentálnej záťaže prešlo na jednotlivé ministerstvá nie z dôvodu, že by environmentálnu záťaž spôsobili svojou činnosťou, ale preto aby sa stanovil mechanizmus, prostredníctvom ktorého by boli pretrvávajúce environmentálne záťaže riešené a došlo tak k zlepšeniu celkového stavu životného prostredia. Z uvedeného dôvodu si myslíme, že štát zastúpený príslušným ministerstvom si svoju splní dostatočne riešením doposiaľ neriešených environmentálnych záťaží . 	
AZZZ SR 	 
§ 3, ods. 17 – 
žiadame znenie: 
„Vlastník nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž môže previesť nehnuteľnosť na inú osobu, len ak súčasťou zmluvy o prevode nehnuteľnosti je informácia, že na nehnuteľnosti bola identifikovaná environmentálna záťaž, inak je zmluva neplatná. 
Po podpísaní zmluvy o prevode vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž, vlastník nehnuteľnosti písomne požiada príslušný krajský úrad o začatie správneho konania o zmene osoby zodpovednej za environmentálnu záťaž, ktorá bola identifikovaná na nehnuteľnosti, ktorá je predmetom prevodu vlastníckeho práva. Príslušný krajský úrad životného prostredia je povinný do 30 dní od doručenia žiadosti o zmene zodpovednej osoby začať správne konanie.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zaviesť možnosť zbaviť sa zodpovednosti za EZ v prípade, že prevodom nehnuteľnosti so záťažou sa získa vyhlásenie kupujúceho, že o záťaži vie a zaväzuje sa znášať zodpovednosť v rozsahu, ako prislúchala predávajúcemu. 
Súčasne bude potrebné vymyslieť, zabezpečiť mechanizmus, aby KÚ ŽP vydal nové rozhodnutie o zodpovednej osobe – už s vyznačením kupujúceho. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené tak aby bola daná možnosť zbaviť sa zodpovednosti. Návrh ustanovenia bol odsúhlasený a rozpor bol odstránený na vzájomnom rokovaní.  	
AZZZ SR 	§ 4, ods. 3 – 
 
žiadame znenie: 
„Ak zodpovedná osoba podľa § 3 ods. 5 písm. a) a b) nezabezpečí činnosti podľa odseku 1 a nemožno ju prinútiť, aby znášala náklady súvisiace s činnosťami podľa odseku 1, príslušné ministerstvo v prípade existujúceho verejného ohrozenia môže zabezpečiť tieto činnosti z verejných prostriedkov, pričom nie sú dotknuté povinnosti zodpovednej osoby, pričom zodpovedná osoba má právo zúčastniť sa všetkých výberových konaní súvisiacich s výberom dodávateľa na práce súvisiace s predmetnými činnosťami. Zodpovedná osoba podľa § 3 ods. 5 písm. a) a b) je povinná vynaložené finančné prostriedky uhradiť; na vymáhanie týchto prostriedkov je oprávnené príslušné ministerstvo.“ 

Odôvodnenie: 
Je nutné presne stanoviť, v ktorých prípadoch je potrebné vykonať činnosti podľa odseku 1 a umožniť zodpovednej osobe účasť na výberovom konaní, nakoľko v konečnom dôsledku náklady bude znášať ona. 
 	Z 	ČA 	V návrhu sa upresnilo, že tieto činnosti príslušné ministerstvá zabezpečujú len v prípade "bezprostredného ohrozenia života alebo zdravia ľudí alebo životného prostredia". Úpravu účasti zodpovednej osoby nepovažujeme za potrebnú, nakoľko v danom prípade ide o verejné obstarávanie, ktoré upravuje zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	
AZZZ SR 	§ 5, ods. 1, písm. a) – 

žiadame znenie: 
„so stredným klasifikovaným rizikom alebo s nízkym klasifikovaným rizikom do šiestich rokov od nadobudnutia platnosti rozhodnutia o určení zodpovednej osoby.“ 

Odôvodnenie: 
Do šiestich rokov bola táto povinnosť v predchádzajúcom návrhu, táto zmena nebola s nami prekonzultovaná a nevidíme dôvod ju meniť. 
 	Z 	A 	Dohodla sa lehota „do piatich rokov“. 	
AZZZ SR 	§ 5, ods. 4 – 
 
žiadame znenie: 
„Krajský úrad životného prostredia pri schvaľovaní návrhu plánu prác zohľadní časový harmonogram a náklady na realizáciu plánu prác. Takto predložený plán krajský úrad schváli.“ 

Odôvodnenie: 
Zodpovedná osoba musí mať právo si navrhnúť časový harmonogram podľa vlastných možností, pokiaľ nejde o legislatívou stanovené termíny. 

 	Z 	A 	Akceptované úpravou § 5 ods. 4 a 5. 	
AZZZ SR 	§ 5, ods. 8 – 
 
žiadame znenie: 
„Krajský úrad životného prostredia kontroluje plnenie plánu prác najmenej raz ročne v rámci výkonu štátneho dozoru.“ 
 	Z 	ČA 	Navrhujeme ponechať navrhované znenie, pretože návrh bol napádaný z viacerých strán, že duplicitne zavádza výkon štátneho dozoru ako krajskému úradu životného prostredia tak Slovenskej inšpekcii životného prostredia. Z uvedeného dôvodu bol výkon štátneho dozoru zverený inšpekcii, a kontrola realizácie plánu prác sa ponecháva ako osobitná kontrolná právomoc krajskému úradu životného prostredia. 

Po vysvetlení zástupcovia AZZZ SR na rozporovom konaní netrvali na pripomienke. 	
AZZZ SR 	§ 12 ods. 4 a 5 
 
Návrh zákona v ustanovení § 12 ods. 4 a 5 stanovuje absolútne oprávnenie osoby vykonávajúcej štátny dozor vstupovať na pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu. 

Podľa nášho názoru navrhované formulácie vyvolávajú závažné pochybnosti. Nemožno súhlasiť s tým, aby osoba vykonávajúca štátny dozor podľa ods. 4 a 5 bola oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu bez 

ohľadu na to, či sa tieto týkajú alebo netýkajú environmentálnej záťaže. Navrhované znenie § 12 ods. 4 totiž zakladá možnosť výkladu, že osoba vykonávajúca štátny dozor pri výkone tejto činnosti je oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do všetkých prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu, ale nahliadať do prevádzkovej evidencie a dokladov môže len vtedy ak sa tieto týkajú environmentálnej záťaže. 

Požadujeme, aby zákon jednoznačnejšie vymedzoval, že vstup osôb vykonávajúcich štátny dozor sa zo zákona povoľuje len na pozemky, ktorých sa environmentálna záťaž týka. 

 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
AZZZ SR 	§ 13, ods. 3 
: žiadame vypustiť písm. c). 

Odôvodnenie: 
Požiadavka priamo súvisí s navrhovaným znením ods. 17 (nie 14) § 3. 
 	Z 	N 	V prípade ustanovenia ide o sankciu za nedodržanie ustanovenej povinnosti pri prevode pozemku na ktorom sa nachádza environmentálna záťaž. Aj v prípade zmeny ustanovenia by sankcia ostala zachovaná. 	
AZZZ SR 	§ 16 
 
žiadame doplniť prechodné ustanovenie: 

„Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie nápravných opatrení na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia ukončených alebo začatých pred účinnosťou tohto zákona sa považujú za ukončené alebo sa dokončia podľa doterajších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že pôvodná formulácia by zaviedla zmätočné a nepotrebné duplicitné riešenie otázok, ktoré sú v súčasnosti už v štádiu riešenia resp. do nadobudnutia účinnosti tohto zákona už budú doriešené, ukončené. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované. Prechodné ustanovenie bolo doplnené o odsek 2 na základe inej pripomienky, rieši problematiku doteraz identifikovaných environmentálnych záťaží: Ustanovenie odseku 2 znie: „(2) Environmentálne záťaže identifikované, klasifikované a zapísané poverenou organizáciou ministerstva do informačného systému environmentálnych záťaží do účinnosti tohto zákona, sa považujú za identifikované environmentálne záťaže podľa tohto zákona.“ Zvyšné záležitosti týkajúce sa realizácie nápravných opatrení rieši § 54a vyhlášky MŽP SR č. 51/2008 Z. z. podľa ktorého Zmeny a doplnenia prílohy č. 1 nemajú vplyv na platnosť záverečnej správy. Do prílohy č. 1 citovanej vyhlášky sa dopĺňali záležitosti týkajúce sa environmentálnych záťaží. Navrhované znenie sa navyše zase odkazuje ku všetkým zložkám životného prostredia, čo značne presahuje definíciu environmentálnej záťaže. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 2 ods. 3  
Ustanovenie § 2 ods. 3 upravuje povinnosť každému, kto má podozrenie o environmentálnej záťaži, môže túto skutočnosť oznámiť Ministerstvu životného prostredia SR. 

RÚZ navrhuje, aby takéto oznámenie mohlo byť smerované (oznámené) ktorémukoľvek orgánu štátnej správy vo veciach environmentálnych záťaží. Nie je zrejmé, prečo oznámenie o existencií environmentálnej záťaže má byť smerované výlučne Ministerstvu životného prostredia SR. Je vecou orgánov štátnej správy, aby skoordinovali postup jednotlivých svojich organizačných článkov. 
 	Z 	A 	Do § 2 ods. 3 boli doplnené krajské úrady životného prostredia ako jeden zo subjektov oprávnených prijímať oznámenia. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 2 ods. 5 a 6 
Ustanovenie § 2 ods. 5 upravuje pôsobnosť Ministerstva životného prostredia SR preskúmať úplnosť a náležitosti oznámenia o environmentálnej záťaži a v prípade jej neúplnosti požadovať od oznamovateľa doplnenie. Vlastná povinnosť ministerstva prešetriť oznámenie sa ustanovuje až potom, keď je oznámenie úplné. 

RÚZ navrhuje takú legislatívnu úpravu, ktorou by sa dosiahol stav, kde by Ministerstvo nemohlo vrátiť oznámenie na dopracovanie oznamovateľovi. RÚZ navrhuje, aby bola zavedená vlastná povinnosť Ministerstva prešetriť toto oznámenie ešte pred úplnosťou oznámenia. Predpokladá sa, že oznamovateľ bude zväčša laik, preto nemôže byť povinnosť preskúmavania environmentálnej záťaže ministerstvom blokovaná formálnymi nedostatkami oznámenia 
 	Z 	A 	Pripomienka bola akceptovaná úpravou prílohy č. 2, kde je uvedený vzor oznámenia, pričom doň boli vpísané povinné a nepovinné údaje, pričom pri nevyplnení nepovinných údajov sa oznámenie na dopracovanie nevracia. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 1 
Ustanovenie § 3 ods. 1 stanovuje, že osobu zodpovednú za environmentálnu záťaž určí v správnom konaní krajský úrad životného prostredia. 

RÚZ zásadne nesúhlasí s navrhovanou právnou úpravou a má pochybnosti o jej súlade s Ústavou Slovenskej republiky. 

Koncepcia určenia zodpovednosti za environmentálne záťaže by podľa názoru RÚZ mala smerovať k deklaratórnemu rozhodnutiu správneho orgánu, osvedčujúcemu, že povinnosť odstrániť environmentálnu záťaž trvá. 

Navrhovaná konštrukcia, kde má správny orgán určiť zodpovednú osobu sa nám javí ako neprípustná, pretože môže zakladať dodatočnú zodpovednosť subjektu práva za konanie, ktoré bolo v minulosti z právneho hľadiska prípustné, alebo ktoré síce zakladalo zodpovednostný vzťah, ale v súčasnosti sú práva z tohto zodpovednostného vzťahu už premlčané. 

V oboch prípadoch by tak dochádzalo k neprípustným retroaktívnym účinkom zákona. Napriek nepochybnej spoločenskej dôležitosti odstránenia environmentálnych záťaží a verejnému záujmu na udržateľnosti a čistote životného prostredia je podľa nášho názoru neprípustné, aby štát prenášal svoju zodpovednosť za stanovenie nevhodných legislatívnych požiadaviek v oblasti životného prostredia na iné subjekty. 

RÚZ požaduje, aby návrh zákona stanovil taký princíp, podľa ktorého za záťaže, ktoré vznikli v legislatívnom prostredí, ktoré neupravovalo zákaz vykonávania určitej činnosti, z ktorej vznikli záťaže v dnešnom zmysle slova, zodpovedá štát. 

Zároveň RÚZ požaduje jednoznačnejšie stanovenie kritérií, podľa ktorých sa bude rozhodovať o tom, kto zodpovedá za environmentálnu záťaž už v samotnom návrhu zákona. 
 	Z 	N 	Návrh zákona s konštrukciou určenia zodpovednosti analogickou v uvedenom zákone bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania už v roku 2007, pričom neboli vznesené žiadne námietky voči takto určenej zodpovednostnej štruktúre. Potreba riešiť určenie zodpovednej osoby vyplýva už zo samotného názvu zákona. Zodpovednostná konštrukcia navrhnutá zákonom nie je nová a bola aj predmetom rokovania pracovnej skupiny pri príprave zákona, neboli voči nej vznesené žiadne námietky. 
Koncepcia určenia zodpovednosti je v súlade so zásadou, že povinnosť odstrániť záťaž trvá, nakoľko v § 3 sú stanovené liberačné dôvody, ustanovujúce, že pokiaľ pôvodca alebo právny nástupca uhradil sumu na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k environmentálnej záťaži, nemôže byť určená za zodpovednú osobu. Ide teda o splnenie si povinností vo vzťahu ku konkrétnej záťaži. 
Rámcovo určené povinnosti boli dané už v skorších predpisoch – napr. § 25 ods. 1 zákona č. 138/1973 Zb. o vodách stanovoval, že „každý, kto s zaobchádza s látkami, ktoré nie sú odpadovými vodami a ktoré môžu ohroziť akosť alebo zdravotnú nezávadnosť povrchových alebo podzemných vôd, povinný urobiť také opatrenia, aby nevnikli do povrchových alebo podzemných vôd alebo aby neohrozili ich akosť alebo zdravotnú nezávadnosť.“, prípadne § 12 ods. 1 zákona č. 11/1955 Zb. o vodnom hospodárstve „Kto akýmkoľvek spôsobom nakladá s povrchovými alebo podzemnými vodami, je povinný sa starať o uchovanie ich prirodzeného stavu. Tieto vody sa nesmú znečisťovať ani sa nesmie umele meniť ich teplota, aby neutrpeli ich akosť, samočistiaca schopnosť a možnosť použitia pre účely, na ktoré sú potrebné. Doterajšie znečisťovanie vôd treba plánovite odstraňovať investičnou výstavbou potrebných čistiacich zariadení a vhodným rozmiesťovaním výrobných zariadení.“. 
U podnikov, ktoré boli privatizované podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov platilo ustanovenie § 15 ods. 1 - „na nadobúdateľa s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych“. Z uvedeného vyplýva, že takýto privatizér prevzal aj záväzok vysporiadať sa s environmentálnymi záťažami. 
 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 2 
Ustanovenie § 3 ods. 2 návrhu zákona upravuje pôvodcu environmentálnej záťaže ako osobu, ktorá svojou činnosťou spôsobila environmentálnu záťaž, alebo toho, na koho prešli práva a záväzky z osobitného právneho predpisu. Týmto osobitným právnym predpisom je § 15 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby. 

Avšak ustanovenie § 15 zákona č. 92/1991 Zb. nestanovuje žiadne podrobnosti o preberaní zodpovednosti ale všeobecnú zásadu, že s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na jeho nadobúdateľa práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych. 

Avšak interpretácia vyššie uvedeného ustanovenia § 15 vo vzťahu k stanoveniu zodpovednosti za environmentálne záťaže je tak veľmi problematická, že v mnohých prípadoch neexistuje jednoznačná korelácia medzi privatizovaným majetkom a environmentálnou záťažou. 
 	Z 	A 	V § 3 ods. 5 sa ako pôvodca definoval len ten, kto svojou činnosťou spôsobil environmentálnu záťaž. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 5 písm. b)  
Ustanovenie § 3 ods. 5 stanovuje, koho možno určiť za zodpovednú osobu. RÚZ navrhuje vypustiť z § 3 ods. 5 písm. b) slová „ak nie je možné určiť zodpovednú osobu podľa písmena a)“. Keďže nie je definovaný spôsob, resp. proces určenia pôvodcov, nie je zrejmé ako a z akých dát určí krajský úrad, kto je pôvodca. Neexistujú žiadne odkazy na zdroje informácií, materiály, dokumenty, z ktorých sa bude vychádzať. RÚZ navrhuje už v tomto štádiu spracovať podrobnejšiu úpravu kritériá na základe ktorých sa budú určovať zodpovedné osoby.  	Z 	ČA 	Bol upravený a prepracovaný systém určovania zodpovednej osoby s podrobnejším určením kritérií, kedy je možno niekoho považovať za zodpovednú osobu, kedy nie a s rozšírením liberačných dôvodov. V danom prípade však nebol vydaný vykonávací predpis, zákon neobsahuje splnomocňovacie ustanovenie. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 6 a ods. 17 
RÚZ navrhuje ustanovenie § 3 ods. 6 vypustiť bez náhrady. RÚZ považuje predmetné ustanovenie za neprípustný zásah do súkromnoprávnych vzťahov. Ak sa prevodca a nadobúdateľ vedia dohodnúť na podmienkach prevodu a nadobúdateľ nehnuteľnosti o záťaži a potrebe sanácie územia vie a napriek tomu nehnuteľnosť chce nadobudnúť, nie je dôvod, aby zákonodarca bránil takémuto zmluvnému vzťahu. 

Rovnako aj v prípade ustanovenia § 3 ods. 17 RÚZ žiada odlišnú právnu úpravu a navrhuje nasledovné znenie: 

§ 3 ods. 17 

Vlastník nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž môže previesť nehnuteľnosť na inú osobu, len ak súčasťou zmluvy o prevode nehnuteľnosti je informácia, že na nehnuteľnosti bola identifikovaná environmentálna záťaž, inak je zmluva neplatná. Po podpísaní zmluvy o prevode vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž, vlastník nehnuteľnosti písomne požiada príslušný krajský úrad o začatie správneho konania zmene osoby zodpovednej za environmentálnu záťaž, ktorá bola identifikovaná na nehnuteľnosti, ktoré je predmetom prevodu vlastníckeho práva. Príslušný krajský úrad životného prostredia je povinný do 30 dní od doručenia žiadosti o zmene zodpovednej osoby začať správne konanie. 

Odôvodnenie: 

RÚZ navrhuje zaviesť možnosť previesť environmentálnu záťaž na nadobúdateľa, za predpokladu, že s prevodom environmentálnej záťaže súhlasí, čo písomne potvrdí a zároveň vyhlási, že sa zaväzuje znášať zodpovednosť v tom rozsahu, aká by prislúchala predávajúcemu. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia boli čiastočne upravené v zmysle pripomienky.  	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 7 
Ustanovenie § 3 ods. 7 upravuje, že za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo, právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku vynaložila finančné prostriedky určené v zmluve uzatvorenej podľa osobitného predpisu pred účinnosťou tohto zákona na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia vo vzťahu k environmentálnej záťaži. 

RÚZ navrhuje upraviť znenie uvedeného ustanovenia tak, že za zodpovednú osobu nebude možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, pokiaľ environmentálna záťaž nevznikla v dôsledku porušenia právnych predpisov platných v čase jej vzniku pôvodcom. 

RÚZ navrhuje vypustiť z § 3 ods. 7 slová ....“vo vzťahu k environmentálnej záťaži.“ 

Finančné prostriedky na zlepšenie životného prostredia nevykladá predsa akcionár ale samotná spoločnosť preto nie je jasné, z akého dôvodu sa povinnosť limituje na osobu s majetkovou účasťou na základné imanie spoločnosti a nie je jasné kto bude posudzovať skutočnosť, či spoločnosť vynaložila prostriedky na tento účel t.j. kto bude rozhodovať, že či podmienka bola splnená alebo nie a podľa akých kritérií. 

Odôvodnenie: 

Legislatívnym zámerom v tomto prípade bolo zrejme stanoviť korektív k vyššie uvedeným princípom návrhu ustanovením, že za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že splnil svoje záväzky podľa § 6a zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby, avšak toto ustanovenie 

- sa vzťahuje len na privatizačné projekty predkladané po 29.2.1992 a 
- obsahuje iba povinnosť vyhodnotiť v privatizačnom projekte záväzky podniku z hľadiska ochrany životného prostredia v rozsahu: 

a) zhodnotenia, v ktorých smeroch podnik dodržiava, prípadne v ktorých nemôže dodržiavať platné právne predpisy na ochranu životného prostredia s vyčíslením nákladov, ktoré budú nevyhnutné na dosiahnutie súladu s týmito predpismi, 
b) prehľadu platieb za znečisťovanie životného prostredia a za využívanie prírodných zdrojov 4b) a prehľad sankcií za poškodzovanie životného prostredia uložených podniku podľa zákona o životnom prostredí a podľa iných osobitných predpisov, 
c) vyčíslenia škôd na životnom prostredí spôsobených doterajšou činnosťou podniku, 

čo nemusí mať žiadny vzťah k environmentálnej záťaži identifikovanej v zmysle predloženého návrhu zákona vzhľadom na odlišnú úpravu a úroveň ochrany životného prostredia v dobe predloženia privatizačného projektu (napr. kontaminačné limity). 
 	Z 	A 	Liberačné dôvody boli komplexne upravené a doplnené do ustanovení § 3 ods. 7 a 8. Limitovanie na osobu s majetkovou účasťou na základné imanie spoločnosti bolo vypustené. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 8 
RÚZ navrhuje v ustanovení § 3 ods. 8 vypustiť na konci vety slová..... vo vzťahu k environmentálnej záťaži 	Z 	N 	Ustanovenie bolo včlenené do § 3 ods. 7 pričom je dôležité stanoviť vzťah vynaložených finančných prostriedkov k environmentálnej záťaži - teda ku konkrétnemu znečisteniu, ktoré spadá pod pojem environmentálna záťaž. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 11  
Navrhovanú úpravu považuje RÚZ za nepostačujúcu. V prípadoch vymedzených v ustanovení § 3 ods. 11 predmetného zákona úvod vety „Príslušné ministerstvo môže prevziať zodpovednosť za environmentálnu záťaž,...“ navrhujeme nahradiť slovami - „Príslušné ministerstvo preberá zodpovednosť za environmentálnu záťaž, ...“. 

V prípade, že spoločnosť vykonáva činnosti v zmysle platnej právnej úpravy (napr. zákon č. 274/1993 Zb. o hospodárskej mobilizácii a/alebo zákon č. 82/1994 Z. z.. o štátnych hmotných rezervách) na určitom území výlučne, resp. v určitom rozsahu svojej činnosti pre štát, mala by získať garanciu, že zodpovednosť za záťaž, ktorá bude pochádzať z takejto činnosti spoločnosti bude znášať štát v celom rozsahu, resp. v alikvotnej časti podľa rozsahu vykonávanej činnosti pre štát. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo preformulované a včlenené do ustanovenia § 3 ods. 7 a 12, ktoré stanovujú v akých prípadoch nemožno určiť zodpovednú osobu a tiež to, že v takomto prípade zabezpečuje povinnosti zodpovednej osoby príslušné ministerstvo.  	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 3 ods. 12 
Ustanovenie § 3 ods. 12 upravuje, že držiteľ nemá právo na náhradu nákladov preukázateľne vynaložených na činnosti podľa § 4 ods. 1 a na náhradu škody, ak za zodpovednú osobu je určené ministerstvo. 

RÚZ je toho názoru, že držiteľ musí mať právo na náhradu nákladov, keď ním vynaložené prostriedky malo hradiť ministerstvo. 
 	Z 	A 	Zjednotil sa príncip, podľa ktorého od zodpovednej osoby alebo ministerstva nemá nik právo na náhradu nákladov. Príslušné ministerstvo je poverené zabezpečením činností zodpovednej osoby len v prípade, ak nie je možné určiť zodpovednú osobu, alebo ak táto nebola určená z iných dôvodov. Zabezpečenie riešenia environmentálnej záťaže prešlo na jednotlivé ministerstvá nie z dôvodu, že by environmentálnu záťaž spôsobili svojou činnosťou, ale preto aby sa stanovil mechanizmus, prostredníctvom ktorého by boli pretrvávajúce environmentálne záťaže riešené a došlo tak k zlepšeniu celkového stavu životného prostredia. Z uvedeného dôvodu si myslíme, že štát zastúpený príslušným ministerstvom si svoju splní dostatočne riešením doposiaľ neriešených environmentálnych záťaží . 	
RUZ 	Pripomienka k § 5 ods. 1 písm. b) 
Ustanovenie § 5 ods. 1 stanovuje lehoty na predloženie návrhu plánu prác na schválenie krajskému úradu životného prostredia podľa rizikových stupňov. RÚZ žiada predĺžiť ustanovenú 3-ročnú lehotu na 6-ročnú lehotu plynúcu od nadobudnutia platnosti rozhodnutia o určení zodpovednej osoby. 6 ročná lehota bola stanovená aj v predchádzajúcom návrhu a RÚZ nevidí dôvod lehotu meniť.  	Z 	A 	Na rozporovom konaní bola dohodnutá 5 ročná lehota. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 12 ods. 4 a 5 
Návrh zákona v ustanovení § 12 ods. 4 a 5 stanovuje absolútne oprávnenie osoby vykonávajúcej štátny dozor vstupovať na pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu. 

Podľa názoru RÚZ navrhované formulácie vyvolávajú závažné pochybnosti. Nemožno súhlasiť s tým, aby osoba vykonávajúca štátny dozor podľa ods. 4 a 5 bola oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu bez ohľadu na to, či sa tieto týkajú alebo netýkajú environmentálnej záťaže. Navrhované znenie § 12 ods. 4 totiž zakladá možnosť výkladu, že osoba vykonávajúca štátny dozor pri výkone tejto činnosti je oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do všetkých prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu, ale nahliadať do prevádzkovej evidencie a dokladov môže len vtedy ak sa tieto týkajú environmentálnej záťaže. 

RÚZ žiada, aby zákon jednoznačnejšie vymedzoval, že vstup osôb vykonávajúcich štátny dozor sa povaľuje len na pozemky, ktorý sa environmentálna záťaž týka. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
RUZ 	Pripomienka k ustanoveniu § 5 ods. 8  
Ustanovenie § 5 ods. 8 stanovuje, že krajský úrad životného prostredia kontroluje plnenie plánu prác pre environmentálnu záťaž v zmysle § 5 najmenej raz ročne. 

RÚZ upozorňuje, že z navrhovaného znenia nie je zrejmé, či krajský úrad tak koná v rámci výkonu štátneho dozoru, resp. ak sa kontrola plánu koná mimo výkonu štátneho dozoru, potom by táto skutočnosť mala byť zrejmá aj z § 15 upravujúce vstup na cudzie nehnuteľnosti. 
 	Z 	ČA 	Navrhujeme ponechať navrhované znenie, pretože návrh bol napádaný z viacerých strán, že duplicitne zavádza výkon štátneho dozoru ako krajskému úradu životného prostredia tak Slovenskej inšpekcii životného prostredia. Z uvedeného dôvodu bol výkon štátneho dozoru zverený inšpekcii, a kontrola realizácie plánu prác sa ponecháva ako osobitná kontrolná právomoc krajskému úradu životného prostredia. 

Po vysvetlení zástupcovia RÚZ na rozporovom konaní netrvali na pripomienke. 	
RUZ 	Pripomienka k § 16  
Ustanovenie § 16 upravuje Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie plánu prác, ktoré boli začaté pred účinnosťou tohto zákona tak, že sa dokončia podľa doterajších predpisov. 

RÚZ navrhuje, aby toto znenie bolo rozšírené aj o samotnú sanáciu, geologický prieskum životného prostredia a monitoring geologických faktorov životného prostredia. Vyriešili by sa tým už začaté sanácie environmentálnych záťaží, kde bol celý proces povoľovaný pred účinnosťou tohto navrhovaného zákona v zmysle iných, vtedy platných zákonov ( napr. zákona o vodách ...), pričom na niektorých stavbách mohli prebehnúť jednak stavebné konania ako aj čiastkové kolaudačné konania. Takéto sanácie by boli dokončené podľa doterajších predpisov. Na základe vyššie uvedených skutočností žiadame doplniť § 16 o všetky činnosti, ktoré je zodpovedná osoba v zmysle § 4 ods. 1 predkladaného návrhu zákona povinná zrealizovať v súvislosti s odstránením environmentálnej záťaže. 

V zmysle vyššie uvedeného odôvodnenia navrhujeme nasledovné znenie: 

§ 16 
Prechodné ustanovenie 

Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie plánu prác, samotnej sanácie, geologického prieskumu životného prostredia a monitoringu geologických faktorov životného prostredia začaté pred účinnosťou tohto zákona sa dokončia podľa doterajších predpisov. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované. Prechodné ustanovenie bolo doplnené o odsek 2 na základe inej pripomienky, rieši problematiku doteraz identifikovaných environmentálnych záťaží: Ustanovenie odseku 2 znie: „(2) Environmentálne záťaže identifikované, klasifikované a zapísané poverenou organizáciou ministerstva do informačného systému environmentálnych záťaží do účinnosti tohto zákona, sa považujú za identifikované environmentálne záťaže podľa tohto zákona.“ Zvyšné záležitosti týkajúce sa realizácie nápravných opatrení rieši § 54a vyhlášky MŽP SR č. 51/2008 Z. z. podľa ktorého Zmeny a doplnenia prílohy č. 1 nemajú vplyv na platnosť záverečnej správy. Do prílohy č. 1 citovanej vyhlášky sa dopĺňali záležitosti týkajúce sa environmentálnych záťaží. Navrhované znenie sa navyše zase odkazuje ku všetkým zložkám životného prostredia, čo značne presahuje definíciu environmentálnej záťaže. 	
Klub 500 	návrhu zákona o identifikácii environmentálnej záťaže a určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
§ 3 ods. 1: 
Ustanovenie § 3 ods. 1 stanovuje, že osobu zodpovednú za environmentálnu záťaž určí v správnom konaní krajský úrad životného prostredia. 

Koncepcia určenia zodpovednosti za environmentálne záťaže by mala smerovať k deklaratórnemu rozhodnutiu správneho orgánu, osvedčujúcemu, že povinnosť odstrániť environmentálnu záťaž trvá. 

Navrhovaná konštrukcia, kde má správny orgán určiť zodpovednú osobu sa nám javí ako neprípustná, pretože môže zakladať dodatočnú zodpovednosť subjektu práva za konanie, ktoré bolo v minulosti z právneho hľadiska prípustné, alebo ktoré síce zakladalo zodpovednostný vzťah, ale v súčasnosti sú práva z tohto zodpovednostného vzťahu už premlčané. 

V oboch prípadoch by tak dochádzalo k neprípustným retroaktívnym účinkom zákona. Napriek nepochybnej spoločenskej dôležitosti odstránenia environmentálnych záťaží a verejnému záujmu na trvalej udržateľnosti a ochrane životného prostredia je podľa nášho názoru neprípustné, aby štát prenášal svoju zodpovednosť v oblasti životného prostredia na iné subjekty. 

Požadujeme, aby návrh zákona stanovil taký princíp, podľa ktorého za záťaže, ktoré vznikli v legislatívnom prostredí, ktoré neupravovalo zákaz vykonávania určitej činnosti, z ktorej vznikli záťaže v dnešnom zmysle slova, zodpovedá štát. 

Zároveň požadujeme stanovenie jednoznačných a transparentných kritérií, podľa ktorých sa bude rozhodovať o tom, kto zodpovedá za environmentálnu záťaž už v samotnom návrhu zákona. 

§ 3, ods. 2 
- žiadame nasledovné znenie: 
„Pôvodca environmentálnej záťaže (ďalej len „pôvodca”) je každý, kto svojou činnosťou spôsobil environmentálnu záťaž.“ 

Odôvodnenie: 
V navrhovanej konštrukcii je problematická druhá časť, ktorá stanoví, že pôvodcom environmentálnej záťaže je ten, kto za ňu prevzal zodpovednosť podľa § 15 zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby. Pôvodca záťaže zostáva aj po zmene vlastníckych vzťahom. Ustanovenie § 15 zákona č. 92/1991 Zb. totiž nestanovuje, žiadne podrobnosti o preberaní zodpovednosti, ale obecnú zásadu, že s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na jeho nadobúdateľa práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom vrátane neznámych. 
Interpretácia vyššie uvedeného ustanovenia § 15 vo vzťahu k stanoveniu zodpovednosti za environmentálne záťaže je tak veľmi problematická, pretože v mnohých prípadoch neexistuje jednoznačná korelácia medzi privatizovaným majetkom a environmentálnou záťažou. 

§ 3, ods. 5, písm. b) 
žiadame znenie: 
„právneho nástupcu pôvodcu.“ 

V tomto prípade nie je nijako definovaný spôsob, resp. proces určenia pôvodcu/ov. Nie je zrejmé, ako a z akých dát určí KÚ kto je pôvodca, nie sú odkazy na zdroje informácií, materiály, dokumenty, z ktorých sa bude vychádzať. Navrhujeme spracovať zákonný predpis nižšej právnej sily, ktorý podá podrobnejšie vykonávacie predpisy na jednotlivé postupy v zmysle zákona. 

§ 3 
žiadame vypustiť celý ods. 6. 

Odôvodnenie: 
Legislatívnym zámerom v tomto prípade bolo zrejme stanoviť korektív k vyššie uvedeným princípom návrhu ustanovením, že za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že splnil svoje záväzky podľa § 6a zákona č. 92/1991 Zb., avšak toto ustanovenie 
- sa vzťahuje len na privatizačné projekty predkladané po 29.2.1992 a 
- obsahuje iba povinnosť vyhodnotiť v privatizačnom projekte záväzky podniku z hľadiska ochrany životného prostredia v rozsahu: 
a) zhodnotenie, v ktorých smeroch podnik dodržiava, prípadne v ktorých nemôže dodržiavať platné právne predpisy na ochranu životného prostredia s vyčíslením nákladov, ktoré budú nevyhnutné na dosiahnutie súladu s týmito predpismi, 
b) prehľad platieb za znečisťovanie životného prostredia a za využívanie prírodných zdrojov 4b) a prehľad sankcií za poškodzovanie životného prostredia uložených podniku podľa zákona o životnom prostredí a podľa iných osobitných predpisov, 
c) vyčíslenie škôd na životnom prostredí spôsobených doterajšou činnosťou podniku, čo nemusí mať žiadny vzťah k environmentálnej záťaži identifikovanej v zmysle predloženého návrhu zákona vzhľadom na odlišnú úpravu a úroveň ochrany životného prostredia v dobe predloženia privatizačného projektu (napr. kontaminačné limity). 

§ 3, ods. 7 - 
žiadame upraviť znenie nasledovne: 

„Za zodpovednú osobu nie je možné určiť pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku 

vynaložila finančné prostriedky určené v zmluve uzatvorenej podľa osobitného predpisu ) pred účinnosťou tohto zákona na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia, a tiež nie vtedy pokiaľ environmentálna záťaž nevznikla v dôsledku porušenia právnych predpisov platných v čase jej vzniku pôvodcom.“ 

Odôvodnenie: 
Máme zato, že prostriedky nevynakladá konkrétny akcionár, konateľ spoločnosti, ale samotná spoločnosť. Nie je jasné, z akého dôvodu sa povinnosť limituje na osobu s majetkovou účasťou na ZI spoločnosti, kto bude posudzovať skutočnosť, či spoločnosť vynaložila prostriedky na tento účel t.j. kto bude rozhodovať, či bola podmienka splnená, alebo nie a podľa akých kritérií. 

§ 3, ods. 8 – 
žiadame nasledovné znenie: 
„Za zodpovednú osobu nie je možné určiť ani pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že osoba s majetkovou účasťou na základnom imaní spoločnosti alebo podniku, ktorá nadobudla vlastnícke právo k podniku alebo spoločnosti na základe odkúpenia akcií v súlade s osobitným predpisom ) preukáže, že splnila svoje záväzky na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia.“ 

k § 3 ods. 11 - komentár 

Navrhovanú úpravu považujeme za nepostačujúcu. V prípadoch vymedzených v ustanovení § 3 ods. 11 predmetného zákona úvod vety „Príslušné ministerstvo môže prevziať zodpovednosť za environmentálnu záťaž...“ navrhujeme nahradiť povinnosťou, teda formuláciou „Príslušné ministerstvo preberá zodpovednosť za environmentálnu záťaž, ....“ 

V prípade, že spoločnosť vykonáva činnosti v zmysle platnej právnej úpravy (napr. zákon č. 274/1993 Zb. o hospodárskej mobilizácii a/alebo zákon č. 82/1994 Z. z.. o štátnych hmotných rezervách) na určitom území výlučne, resp. v určitom rozsahu svojej činnosti pre štát, mala by získať garanciu, že zodpovednosť za záťaž, ktorá bude pochádzať z takejto činnosti spoločnosti bude znášať štát v celom rozsahu, resp. v alikvotnej časti podľa rozsahu vykonávanej činnosti pre štát. 

§ 3, ods. 12 – 
žiadame nasledovné znenie: 
„Ak je za zodpovednú osobu určené príslušné ministerstvo, držiteľ má právo na 
a) náhradu nákladov, ktoré preukázateľne vynaložil na činnosti podľa § 4 ods. 1, 
b) náhradu škody ) v dôsledku prítomnosti environmentálnej záťaže.“ 

Odôvodnenie: 
Držiteľ musí mať právo na náhradu nákladov, keď ním vynaložené prostriedky malo hradiť príslušné ministerstvo. 

§ 3, ods. 17 – 
žiadame znenie: 
„Vlastník nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž môže previesť nehnuteľnosť na inú osobu, len ak súčasťou zmluvy o prevode nehnuteľnosti je informácia, že na nehnuteľnosti bola identifikovaná environmentálna záťaž, inak je zmluva neplatná. 
Po podpísaní zmluvy o prevode vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, na ktorej bola identifikovaná environmentálna záťaž, vlastník nehnuteľnosti písomne požiada príslušný krajský úrad o začatie správneho konania o zmene osoby zodpovednej za environmentálnu záťaž, ktorá bola identifikovaná na nehnuteľnosti, ktorá je predmetom prevodu vlastníckeho práva. Príslušný krajský úrad životného prostredia je povinný do 30 dní od doručenia žiadosti o zmene zodpovednej osoby začať správne konanie.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zaviesť možnosť zbaviť sa zodpovednosti za EZ v prípade, že prevodom nehnuteľnosti so záťažou sa získa vyhlásenie kupujúceho, že o záťaži vie a zaväzuje sa znášať zodpovednosť v rozsahu, ako prislúchala predávajúcemu. 
Súčasne bude potrebné vymyslieť, zabezpečiť mechanizmus, aby KÚ ŽP vydal nové rozhodnutie o zodpovednej osobe – už s vyznačením kupujúceho. 

§ 4, ods. 3 – 
žiadame znenie: 
„Ak zodpovedná osoba podľa § 3 ods. 5 písm. a) a b) nezabezpečí činnosti podľa odseku 1 a nemožno ju prinútiť, aby znášala náklady súvisiace s činnosťami podľa odseku 1, príslušné ministerstvo v prípade existujúceho verejného ohrozenia môže zabezpečiť tieto činnosti z verejných prostriedkov, pričom nie sú dotknuté povinnosti zodpovednej osoby, pričom zodpovedná osoba má právo zúčastniť sa všetkých výberových konaní súvisiacich s výberom dodávateľa na práce súvisiace s predmetnými činnosťami. Zodpovedná osoba podľa § 3 ods. 5 písm. a) a b) je povinná vynaložené finančné prostriedky uhradiť; na vymáhanie týchto prostriedkov je oprávnené príslušné ministerstvo.“ 

Odôvodnenie: 
Je nutné presne stanoviť, v ktorých prípadoch je potrebné vykonať činnosti podľa odseku 1 a umožniť zodpovednej osobe účasť na výberovom konaní, nakoľko v konečnom dôsledku náklady bude znášať ona. 

§ 5, ods. 1, písm. a) – 
žiadame znenie: 
„so stredným klasifikovaným rizikom alebo s nízkym klasifikovaným rizikom do šiestich rokov od nadobudnutia platnosti rozhodnutia o určení zodpovednej osoby.“ 

Odôvodnenie: 
Do šiestich rokov bola táto povinnosť v predchádzajúcom návrhu, táto zmena nebola s nami prekonzultovaná a nevidíme dôvod ju meniť. 

§ 5, ods. 4 – 
žiadame znenie: 
„Krajský úrad životného prostredia pri schvaľovaní návrhu plánu prác zohľadní časový harmonogram a náklady na realizáciu plánu prác. Takto predložený plán krajský úrad schváli.“ 

Odôvodnenie: 
Zodpovedná osoba musí mať právo si navrhnúť časový harmonogram podľa vlastných možností, pokiaľ nejde o legislatívou stanovené termíny. 

§ 5, ods. 8 – 
žiadame znenie: 
„Krajský úrad životného prostredia kontroluje plnenie plánu prác najmenej raz ročne v rámci výkonu štátneho dozoru.“ 

§ 12 ods. 4 a 5 
Návrh zákona v ustanovení § 12 ods. 4 a 5 stanovuje absolútne oprávnenie osoby vykonávajúcej štátny dozor vstupovať na pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu. 

Podľa nášho názoru navrhované formulácie vyvolávajú závažné pochybnosti. Nemožno súhlasiť s tým, aby osoba vykonávajúca štátny dozor podľa ods. 4 a 5 bola oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu bez 

ohľadu na to, či sa tieto týkajú alebo netýkajú environmentálnej záťaže. Navrhované znenie § 12 ods. 4 totiž zakladá možnosť výkladu, že osoba vykonávajúca štátny dozor pri výkone tejto činnosti je oprávnená vstupovať na všetky pozemky a do všetkých prevádzkových priestorov kontrolovaného subjektu, ale nahliadať do prevádzkovej evidencie a dokladov môže len vtedy ak sa tieto týkajú environmentálnej záťaže. 

Požadujeme, aby zákon jednoznačnejšie vymedzoval, že vstup osôb vykonávajúcich štátny dozor sa zo zákona povoľuje len na pozemky, ktorých sa environmentálna záťaž týka. 

§ 13, ods. 3: žiadame vypustiť písm. c). 

Odôvodnenie: 
Požiadavka priamo súvisí s navrhovaným znením ods. 17 (nie 14) § 3. 

§ 16 
žiadame doplniť prechodné ustanovenie: 

„Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie nápravných opatrení na zlepšenie stavu zložiek životného prostredia ukončených alebo začatých pred účinnosťou tohto zákona sa považujú za ukončené alebo sa dokončia podľa doterajších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že pôvodná formulácia by zaviedla zmätočné a nepotrebné duplicitné riešenie otázok, ktoré sú v súčasnosti už v štádiu riešenia resp. do nadobudnutia účinnosti tohto zákona už budú doriešené, ukončené. 
 	Z 	ČA 	Uplatnené pripomienky sú zhodné s pripomienkami Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky (AZZZ SR). Časť z nich bola akceptovaná, časť čiastočne a časť neakceptovaná. Jednotlivé zdôvodnenia sú uvedené pri vyhodnotení pripomienok AZZZ SR. 	
Verejnosť 	Hromadná pripomienka Greenpeace Slovensko k návrhu zákona o identifikácii environmentálnej záťaže a určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Znenie hromadnej pripomienky verejnosti. 

1) Po porovnaní s predošlou verziou návrhu predmetného zákona, predloženou v roku 2009 a s prihliadnutím na schválený Štátny program environmentálnych záťaží (2010 - 2015) konštatujeme, že predmetný návrh zákona nie je s uvedenými dokumentmi kompatibilný - najmä neobsahuje dôležité ustanovenia, ktoré je nutné zachovať v záujme optimálneho systémového riešenia a reálnosti programu odstraňovania environmentálnych záťaží. 

Ako uvádzame vo vyhlásení k hromadnej pripomienke, zverejnenom na webovej stránke www.changenet.sk - na rozdiel od predošlého členenia , ktoré verzia návrhu zákona z roku 2009 obsahovala - totiž že plánu prác (v aktuálnej verzii podľa § 5, v predošlej verzii návrhu zákona z roku 2009 programu sanácie) má principiálne predchádzať analýza rizík, vypracovaná najmä zodpovednou osobou - toto systémové riešenie už predmetný návrh zákona neupravuje a v plnej miere neobsahuje najmä nevyhnutný postup vyhodnotenia a najmä mimoriadne dôležitého schvaľovania spracovanej analýzy rizika zo strany príslušných orgánov štátnej správy. Tento prístup považujeme za nevysvetliteľný. 

Skutočnosť, že každému spracovaniu plánu prác musí predchádzať analýza rizík je nesporná. Upozorňujeme, že predošlá verzia zákona z roku 2009 v tejto spojitosti vhodne vo výklade pojmov definovala, že analýzou rizík sa rozumie proces zahrňujúci popis a zhodnotenie východiskových podmienok na území s environmentálnou záťažou, vyhodnotenia súčasných a potenciálnych rizík s ohľadom na súčasné a budúce využitie územia. Analýza rizík sa v predmetnej verzii zákona spomína len v prílohe č. 3 návrhu zákona - v bode 4. , v ktorom sa však zdôrazňuje cit.: 

„Klasifikácia environmentálnej záťaže ( pozn. - zabezpečená ministerstvom životného prostredia SR) je pomocným kritériom pri určovaní priorít pre realizáciu prieskumu a sanácie environmentálnych záťaží. Klasifikácia environmentálnej záťaže nenahrádza analýzu rizika, ktorej závery sú pre návrh ďalšieho postupu určujúce.“ 

Vychádzajúc z uvedeného zdôraznenia dôležitosti analýzy rizík (pritom analýzu rizík predpokladá realizovať aj schválený Štátny program environmentálnych záťaží na roky 2010 - 2015) skutočne nechápeme, prečo návrh zákona neobsahuje žiadnu úpravu postupov zodpovedných osôb pri jej vypracovaní a najmä nevyhnutnú úpravu schvaľovania spracovanej analýzy rizika príslušným orgánom štátnej správy (v predošlej verzii návrhu zákona z roku 2009 v § 7 ods. 3 ). Trváme na názore, že celý proces identifikácie environmentálnej záťaže a jej konečnej sanácie musí určite naďalej prebiehať v dvoch fázach – v prvej fáze zhodnotenia a schválenia analýzy rizika a v druhej fáze prípravy opatrení, vychádzajúcich z tejto analýzy (v pláne práce). 

Analýza rizík environmentálnej záťaže (ako každá analýza) je nevyhnutnou podmienkou efektívneho systémového riešenia, len na základe dostatočne spracovanej tejto analýzy, pri zohľadnení všetkých faktorov, ktoré sa pričinili o vznik záťaže je možné pripraviť optimálny plán úloh zameraných na jej odstraňovanie. Ako uvádzame vyššie - vzhľadom na jej mimoriadnu dôležitosť je nevyhnutné, aby analýza rizík záťaže vždy podliehala schvaľovaniu príslušných orgánov štátnej správy (ako to predpokladala predošlá verzia návrhu zákona z roku 2009). 

Orgán štátnej správy má však možnosť schváliť záverečnú správu geologickej úlohy, pri ktorej riešení sa zistilo a overilo závažné znečistenie územia spôsobené činnosťou človeka, (obsahujúcu analýzu rizík záťaže) - viď § 16 ods. 5 zák. č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach - geologického zákona v znení neskorších predpisov - len v prípade, ak projekt geologickej úlohy je financovaný zo štátneho rozpočtu alebo z iných verejných prostriedkov- - viď § 18 ods. 1 geologického zákona. 

Vzhľadom na to, že odstraňovanie environmentálnych záťaží je súčasťou štátneho programu SR - je nevyhnutné, aby aj v prípade financovania geologickej úlohy obsahujúcej analýzu rizík záťaže predovšetkým pôvodcom záťaže, právnym nástupcom pôvodcu záverečnú správu (s analýzou rizík) schvaľoval orgán štátnej správy. 

Skutočnosť, že sa príprava analýzy rizika (najmä čo má obsahovať) ponecháva na voľnú úvahu zodpovednej osoby bez dostatočnej ingerencie zo strany príslušných orgánov štátnej správy bude veľmi pravdepodobne znamenať, že táto analýza môže byť pre úsporné opatrenia zodpovednej osoby spracovaná nedostatočne (bez adekvátneho zhodnotenia všetkých východiskových podmienok). Je nesporné, že v prípade nedostatočne spracovanej analýzy rizika aj samotný plán práce bude zodpovednou osobou pripravený nevhodne a nebude obsahovať primerané opatrenia na samotnú sanáciu environmentálnej záťaže a monitorovanie geologických faktorov životného prostredia (viď - navrhované znenie § 5 ods. 4 predmetného návrhu zákona). 

V tejto spojitosti opäť poukazujeme na dôležitosť analýzy rizík v prílohe č. 3 návrhu zákona - v bode 4. zároveň upozorňujeme, že schválenie analýzy rizika konkrétnej environmentálnej záťaže ložiska môže byť dôvodom aj na zmenu klasifikácie záťaže – viď vyššie uvedenú citáciu bodu 4. prílohy č. 3 návrhu zákona „Klasifikácia environmentálnej záťaže nenahrádza analýzu rizika, ktorej závery sú pre návrh ďalšieho postupu určujúce.“ 

Navyše, orgán štátnej správy, ktorý je oprávnený schvaľovať len plán práce - bude o tomto pláne rozhodovať „na slepo“ pretože bez predošlého vyhodnotenia a schválenia analýzy rizika bude mať len veľmi obmedzené informácie o efektívnosti, resp. neefektívnosti opatrení obsiahnutých v pláne práce. 

Na základe toho nie je možné splniť účel zákona, ktorým je nesporne dosiahnutie efektívneho systému identifikácie a sanácie environmentálnych záťaží. 

Súčasnú podobu návrhu zákona a dotknutých ustanovení preto považujeme v porovnaní s predošlou verziou z roku 2009 za krok späť. 

Zavedenie predtým aplikovaného pravidla o dvoch fázach procesu identifikácie a sanácie environmentálnych záťaží do predmetného návrhu zákona: 

1) Príprava analýzy rizika a jej schválenie príslušným orgánom štátnej správy 
2) Príprava plánu práce a jeho schválenie príslušným orgánom štátnej správy 

si však vyžaduje zmeniť samotnú osnovu zákona a vykonať úpravy jeho viacerých ustanovení (nielen § 2 návrhu zákona). Vzhľadom na početnosť úprav a potrebu zmeny filozofie celého zákona navrhujeme konkrétne legislatívne úpravy len postupom podľa čl. 14 bod 1 legislatívnych pravidiel vlády SR – zdôrazňujeme však, že nevyhnutnosť zachovania vyššie uvedených dvoch fáz procesu identifikácie a sanácie environmentálnych záťaží považujeme za mimoriadne dôležitú našu zásadnú pripomienku, na ktorej budeme vždy trvať a je nevyhnutné ju premietnuť do textu všetkých dotknutých ustanovení zákona. 

S prihliadnutím na čl. 14 bod 1 legislatívnych pravidiel vlády SR navrhujeme, aby úprava o analýze rizík environmentálnej záťaže (s definíciou analýzy rizík v znení obdobnom úprave § 2 ods. 5 predošlej verzie zákona z marca 2009) bola uvedená v novom ustanovení, predchádzajúcom ustanoveniu § 5 návrhu zákona (vzhľadom na vloženie nového ustanovenia o analýze rizík navrhujeme § 5 a nasledujúce ustanovenia označiť podľa poradia a prečíslovať na § 6 a nasl.). Zároveň v novom ustanovení navrhujeme uviesť, že analýza rizík je samostatnou časťou záverečnej správy o geologickej úlohe podľa osobitného predpisu (odporúčame uviesť v ustanovení odkaz v novom ustanovení zákona a poznámku pod čiarou k § 16 ods. 5 zák. č. 569/2007 Z.z.). 

V novom ustanovení je potrebné uviesť aj znenie obdobné zneniu § 7 ods. 2 predošlej verzie zákona z marca 2009 (s tým, že program sanácie, uvedený v spomínanom § 7 ods. 2 sa nahrádza slovami plán prác). 

V novom ustanovení o analýze rizík je zároveň potrebné ustanoviť oprávnenie orgánov štátnej správy vyhodnocovať a schvaľovať analýzu rizík podľa znenia pôvodného § 7 ods. 3 predošlej verzie zákona z marca 2009 (v tejto spojitosti ponechávame na výber spracovateľa, či týmto orgánom bude obvodný alebo krajský úrad životného prostredia) v lehote do šiestich mesiacov od jej predloženia. 

Zároveň navrhujeme včleniť do nového ustanovenia aj úpravu uvedenú v § 7 ods. 4, 6 a 7 predošlej verzie zákona z marca 2009. Okrem toho je nevyhnutné v ustanovení uviesť, aby v procese hodnotenia a schvaľovania analýzy rizika konkrétnej environmentálnej záťaže boli jeho účastníkmi všetci účastníci uvedení v § 11 ods. 3 návrhu zákona. 
2) V § 6 ods. 2 písm. c návrhu zákona navrhujeme vypustiť slová: 
„....v prípade, že boli geologické práce hradené z verejných prostriedkov“ 

Odôvodnenie : 

Dôvody vypustenia sú zrejmé z našej zásadnej pripomienky označenej pod číslom 1. Stanovisko odborného geologického dohľadu o realizácii plánu prác po jeho ukončení je dôležité v záujme spoľahlivého zistenia skutkového stavu rozhodujúcim orgánom aj v prípade, že geologické práce boli hradené z prostriedkov zodpovednej osoby (predovšetkým pôvodcu záťaže, alebo jeho právneho nástupcu). Vzhľadom na štátny záujem rozhodujúci orgán nemôže pred vydaním rozhodnutia o ukončení realizácie plánu prác rezignovať na svoju povinnosť zistiť efektivitu uplatnených opatrení pri odstraňovaní záťaže – ani vtedy ak si zodpovedná osoba realizáciu plánu prác financovala z vlastných prostriedkov. 

3) V § 6 navrhujeme nové znenie odsekov 3 a 4 : 

„(3) Záverečná správa zo sanácie environmentálnej záťaže obsahuje najmä 

a) zhodnotenie dosiahnutých výsledkov z hľadiska cieľov programu sanácie, 
b) informáciu o použitých sanačných metódach, 
c) projekt monitorovania geologických faktorov životného prostrediaodkaz A), 
d) informáciu o opatreniach, ktoré sa vykonali podľa osobitných predpisov,odkaz B) 
e) možnosti ďalšieho využitia nehnuteľnosti, ktorej sa environmentálna záťaž týka, 
f) údaje o vynaložených nákladoch na sanáciu vrátane nákladov na vypracovanie programu sanácie a záverečnej správy o vykonaní sanácie, ktoré pochádzajú z verejných zdrojov. 

(4) Rozhodnutie o ukončení realizácie plánu prác, ktorým sa vyhovelo žiadosti podľa odseku 1, obsahuje aj určenie podmienok monitorovania geologických faktorov životného prostrediaodkazA) a podmienok ďalšieho využitia nehnuteľnosti, ktorej sa environmentálna záťaž týka.“ 

K odkazom v § 6 v odseku 3 a 4 sa vkladá poznámka pod čiarou, ktorá znie : 

odkazA) § 12, § 14 a §16 zákona č. 569/2007 Z.z. (označenie odkazu navrhujeme označiť podľa poradia odkazov v návrhu zákona) 

odkazB) Napríklad zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov, zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov, zákon č. 355/2007 Z. z., zákon č. 220/2004 Z. z. v znení zákona č. 359/2007 Z. z., zákon č. 326/2005 Z. z. o lesoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení zákona č. 479/2005 Z. z., zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 164/1996 Z. z. o dráhach a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (označenie odkazu opäť navrhujeme označiť podľa poradia odkazov v návrhu zákona). 

Odôvodnenie : 

Dôvody navrhovaných zmien sú zrejmé z našej zásadnej pripomienky označenej pod číslom 1. Považujeme za neprijateľné, aby rozhodujúci orgán vydal rozhodnutie o ukončení realizácie plánu prác len na základe formálneho splnenia povinnosti predložiť správy podľa odseku 2 (viď znenie tohto odseku navrhované spracovateľom), bez zhodnotenia obsahu týchto správ. Kvalifikované zhodnotenie správy zo sanácie musí rozhodujúci orgán realizovať podľa obsahu tejto správy uvedenej v nami navrhovanom odseku 3 § 6. 

4) Pôvodný odsek 3 § 6 navrhujeme s prihliadnutím na navrhované vloženie nových odsekov 3 a 4 označiť ako odsek 5 s tým, že v tomto odseku na konci vety za číslicou „2“ sa vkladá slová „...až 4.“ 

Odôvodnenie : 

Dôvody navrhovaných zmien sú zrejmé z odôvodnenia zásadnej pripomienky označenej pod číslom 3. 

5) Právomoc orgánu štátnej správy schvaľovať analýzu rizika uviesť aj v § 9 návrhu zákona pod písm. h (v prípade ak to bude právomoc krajského úradu životného prostredia), resp. v novom § 10 - v prípade ak to bude právomoc obvodného úradu životného prostredia (zároveň navrhujeme pôvodný § 10 a nasledujúce ustanovenia prečíslovať - označiť podľa poradia). 

6) V § 11 ods. 3 písm. a) návrhu zákona navrhujeme za slovom „...nachádza,“ vložiť nové slová v znení „...alebo ktoré je environmentálnou záťažou dotknuté“. 

Odôvodnenie : 

Vzhľadom na vysoko pravdepodobný vplyv environmentálnej záťaže aj na katastrálne územia obcí umiestnených v jej blízkosti je nutné v znení predmetného ustanovenia § 11 ods. 3 písm. a) vykonať navrhované doplnenie. Navrhované doplnenie je spresňujúcou formuláciou - v prípade možného doplnenia „ ..ktorej katastrálne územie s environmentálnou záťažou susedí,“ by takáto formulácia zvádzala k domnienke, že sa jedná len o obec, ktorej katastrálne územie má spoločnú hranicu s environmentálnou záťažou. Vplyv environmentálnej záťaže môže mať však evidentne vplyv aj na katastrálne územia obcí, ktoré bezprostredne so záťažou nesusedia (teda nemajú spoločnú hranicu), ale sú umiestnené v jej blízkosti. 

7 ) V § 11 ods. 3 písm. b) návrhu zákona (podľa nášho predchádzajúceho návrhu v prípade jeho akceptovania bude označené ako písm. c) navrhujeme vypustiť za slovom „Vlastníci...“ slovo „...susediacich...“. 

Odôvodnenie : 

Dôvody úpravy sú zrejmé z odôvodnenia predchádzajúceho nášho návrhu, uvedeného v bode 2) našich pripomienok. 

8) V § 16 navrhujeme za doterajšou vetou vložiť novú vetu v znení : 

„Ak sú pre ďalšie úkony vo vzťahu k environmentálnym záťažiam potrebné rozhodnutia podľa tohto zákona, v odbornom posudku vypracovanom odborne spôsobilou osobou sa posúdia doterajšie úkony vo vzťahu k environmentálnym záťažiam vykonávané podľa doterajších predpisov a navrhnú sa opatrenia a podmienky pre vydanie rozhodnutia. Odborný posudok priloží žiadateľ k ostatným dokumentom vyžadovaných týmto zákonom.“ 

Odôvodnenie : 

Úprava v prechodnom ustanovení je nevyhnutná v záujme prepojenia doterajších úkonov uskutočnených zodpovednou osobou s úpravou navrhovaného zákona (po nadobudnutí jeho účinnosti). Bez tejto úpravy je podstatný počet environmentálnych záťaží vyňatý z pôsobnosti predmetného zákona. Poukazujeme v tejto spojitosti aj na dikciu navrhovaného § 16 cit .: Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie plánu prác začaté pred účinnosťou tohto zákona...“ – pri tomto znení by sa prakticky celý proces identifikácie veľkého počtu environmentálnych záťaží, ale aj ich sanácií riadil doterajšími zákonmi, ktoré aj podľa hodnotenia Štátneho programu environmentálnych záťaží (2010 - 2015) sú posudzované ako nedostatočné. 

9) V čl. II. návrhu zákona navrhujeme doplnenie sadzobníka správnych poplatkov - v časti X. Životné prostredie sa za položku 171 o vkladá položka 171 p, ktorá znie 
a) podanie žiadosti o schválenie alebo zmenu návrhu plánu prác environmentálnej záťaže39p) 33 EUR, 
b) podanie žiadosti o schválenie záverečnej správy z prieskumu environmentálnej záťaže, alebo schválenie analýzy rizika a o schválenie záverečnej správy zo sanácie environmentálnej záťaže39o) 33 EUR.“. 

V položke 171p sa vkladá odkaz a poznámka pod čiarou, ktorá znie : 

„39p) § ... ods. 1 a ods. 5.... zákona č. .../2011 Z. z. o identifikácii environmentálnej záťaže a o určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 
„39o) § ... ods. .... a .... zákona č. .../2011 Z. z. o identifikácii environmentálnej záťaže a o určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 

Odôvodnenie : 

Dôvody úpravy sú zrejmé z našej zásadnej pripomienky označenej pod číslom 1. 

10) V čl. III. návrhu zákona navrhujeme doplniť nový novelizačný bod 6 , v ktorom sa vloží do § 18 geologického zákona nový odsek 2. v znení : 
„(2) Analýzu rizík podľa § 16 ods. 5 posudzuje a schvaľuje orgán štátnej správy podľa osobitného predpisu do šiestich mesiacov od jej predloženia.“ 

V tomto ustanovení sa vkladá odkaz a poznámka pod čiarou na vyššie navrhované nové ustanovenie o analýze rizík predmetného návrhu zákona v znení : 
odkazc) § ... ods....zákona č. .../2011 Z. z. o identifikácii environmentálnej záťaže a o určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. (označenie odkazu navrhujeme označiť podľa poradia odkazov v návrhu zákona). 

 	O 	ČA 	Verziu zákona z roku 2009 nebolo možné použiť pri navrhovanom zákone v celom rozsahu, pretože sa v roku 2009 pre EZ zvolila cesta novelizácie zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) zákonom č. 384/2009 Z. z.. Táto novela zaviedla do geologického zákona definíciu environmentálnej záťaže, upravila definíciu geologického prieskumu, pričom súčasťou záverečnej správy z prieskumu pri ktorej riešení sa zistilo a overilo závažné znečistenie územia spôsobené činnosťou človeka je vždy povinne aj analýza rizika. Okrem toho sa definovala sanácia environmentálnej záťaže. Tým pádom ide v prípade sanácií environmentálnych záťaží o geologické práce, ktoré sú v režime existujúceho geologického zákona a nemôžu byť schvaľované iným zákonom. Geologické práce financované z verejných zdrojov schvaľuje ministerstvo. Geologické práce financované zo súkromných zdrojov schvaľuje objednávateľ. Z uvedeného dôvodu došlo k určitej redukcii v predloženom návrhu zákona aby sa predišlo duplicitným ustanoveniam s geologickým zákonom. 
Nakoľko podľa súčasne platného legislatívneho stavu, samotný proces sanácie a prieskumu environmentálnych záťaží spadá priamo pod režim geologického zákona navrhujeme doplniť do geologického zákona skutočnosť, že ministerstvo bude schvaľovať všetky záverečné správy, ktoré nie sú financované z verejných zdrojov, ale obsahujú analýzu rizika v prípadoch, ak ide o environmentálne záťaže. Dôležitosť tohto nástroja je vyjadrená aj skutočnosťou, že jeho schvaľovanie bude zabezpečovať ústredný orgán štátnej správy – MŽPSR. 
Návrh znenia: 
V § 18 ods. 2 sa za slovom „ložiska“ vypúšťa slovo „a“, vkladá sa čiarka a za slovo „celku“ sa vkladajú slová „a záverečnú správu s analýzou rizika znečisteného územia“. 

Uvedené znenie sa doplnilo do článku zákona, novelizujúceho geologický zákon. 
Čo sa týka náležitostí analýzy rizika, neponecháva sa na voľnú úvahu zodpovednej osoby, čo má obsahovať analýza rizika, pretože jej náležitosti sú detailne upravené vo vyhláške MŽP SR č. 51/2008 Z. z. v znení vyhlášky MŽP SR č. 340/2010 Z. z., ktorou sa vykonáva geologický zákon. Tam v prílohe č. 1, časti E sú náležitosti analýzy rizika, ktorá patrí k osobitným náležitostiam záverečnej správy v prípade, ak sa pri geologickom prieskume životného prostredia zistilo a overilo závažné znečistenie územia spôsobeného činnosťou človeka alebo environmentálna záťaž. 

Uvedený návrh bol zo strany Greenpeace akceptovaný, išlo o hlavnú zásadnú pripomienku, ostatné pripomienky boli buď akceptované alebo boli vzájomne vysvetlené. Všetky rozpory medzi MŽP SR a Greenpeace boli odstránené na rozporovom konaní dňa 7. apríla 2011. 	
Verejnosť 	§6 ods.2 písm.c návrhu zákona  
V §6 ods.2 písm.c návrhu zákona navrhujeme vypustiť slová: " ...v prípade, že boli geologické práce hradené z verejných prostriedkov". 

Odôvodnenie: Stanovisko odborného geologického dohľadu o realizácii plánu prác po jeho ukončení je dôležité v záujme spoľahlivého zistenia skutkového stavu rozhodujúcim orgánom aj v prípade, že geologické práce boli hradené z prostriedkov zodpovednej osoby. Vzhľadom na štatny záujem rozhodujúci orgán nemôže rezignovať na svoju povinnosť zistiť efektivitu a dôslednosť uplatnených opatrení pri odstraňovaní environmentálnej záťaže, ani vtedy ak si zodpovedná osoba realizáciu plánu prác financovala z vlastných zdrojov.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K čl. I § 11 ods.3 písm. a) 
V § 11 ods. 3 písm. a) navrhujeme za slovom "...nachádza," vložiť nové slová v znení "...alebo ktoré je environmentálnou záťažou dotknuté,". 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na vysoko pravdepodobný a v praxi potvrdený vplyv environmentálnej záťaže aj na katastrálne územia obcí nachádzajúcich sa v jej blízkosti je vhodné vykonať navrhované doplnenie. 
 	O 	N 	Vzhľadom na obťažné zistenie skutočnosti, ktorá obec je záťažou dotknutá sme v zákone ponechali možnosť zúčastniť sa na konaní obciam, v ktorých katastrálnom území sa environmentálna záťaž nachádza. 	
Verejnosť 	K čl. I § 16  
V § 16 navrhujeme za doterajšou vetou vložiť novú vetu v znení: 
" Ak sú pre ďalšie úkony vo vzťahu k environmentálnym záťažiam potrebné podľa tohto zákona, v odbornom posudku vypracovanom odborne spôsobilou osobou sa posúdia doterajšie úkony vo vzťahu k environmentálnym záťažiam vykonávané podľa doterajších predpisov a navrhnú sa opatrenia a podmienky pre vydanie rozhodnutia. Odborný posudok priloží žiadateľ k ostatným dokumentom vyžadovaných týmto zákonom." 
Odôvodnenie: 
Úprava v prechodnom ustanovení je nevyhnutná v záujme prepojenia doterajších úkonov uskutočnených zodpovednou osobou s úpravou navrhovaného zákona. Bez tejto úpravy je podstatný počet environmentálnych záťaží vyňatý z pôsobnosti predmetného zákona. Celý proces identifikácie veľkého počtu environmentálnych záťaží, ale aj ich sanácií by sa riadil doterajšími zákonmi, ktoré aj podľa hodnotenia Štátneho programu environmentálnych záťaží (2010-2015) sú posudzované ako nedostatočné.  	O 	ČA 	§ 16 bol upravený nasledovne: 
§ 16 
Prechodné ustanovenia 

(1) Právne vzťahy a úkony vo veciach identifikácie environmentálnej záťaže, vypracovania a realizácie plánu prác začaté pred účinnosťou tohto zákona sa dokončia podľa doterajších predpisov. 

(2) Environmentálna záťaž identifikovaná, klasifikovaná a zapísaná poverenou organizáciou ministerstva do informačného systému environmentálnych záťaží pred účinnosťou tohto zákona, sa považuje za identifikovanú environmentálnu záťaž podľa tohto zákona. 
 	
Verejnosť 	K čl. II  
V čl. II návrhu zákona navrhujeme doplnenie v sadzobníku správnych poplatkov- v časti X. Životné prostredie sa za položku 171p a) vkladá položka 171p b), ktorá znie: 
" Položka 171 p 
a) podanie žiadosti o schválenie návrhu plánu prác na odstránenie environmentálnej záťaže a alebo schválenie zmeny plánu prác na odstránenie environmentálnej záťaže 39p)..........................33 eur, 
b) podanie žiadosti o ukončenie realizácie plánu prác na odstránenie environmentálnej záťaže 39o)...................33 eur 

Poznámka pod čiarou k odkazu 39p znie: 
"39p) § 5 ods. 1 a 5 zákona č. .../2011 Z.z. o identifikácii environmentálnej záťaže a o určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov". 

Poznámka pod čiarou k odkazu 39o znie: 
"39o) § 6 ods. 1 zákona č. .../2011 Z.z. o identifikácii environmentálnej záťaže a o určení zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž a o zmene a doplnení niektorých zákonov". 

Odôvodnenie: Prekladateľ návrhu opomenul štandardnú prax pri podávaní žiadostí na orgány štátnej správy.  	O 	A 	Zákon bol upravený v zmysle pripomienky. 	
Verejnosť 	K § 11 ods. 3 písm. d) 
Štatút účastníka, resp. zúčastnenej osoby na konaní o určení zodpovednej osoby z hľadiska naplnenia požiadaviek Aarhuského dohovoru by mali mať zaručené aj občianske združenia. Slovenský právny poriadok v zákone č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov nepozná formu „občianske združenie fyzických osôb“, naopak, v zmysle § 2 ods. 2 tohto zákona môžu byť členmi združenia aj právnické osoby. Pri súčasnej formulácii uvedenej v návrhu zákona môže nesprávnou interpretáciou použitého výrazu dôjsť k diskriminácií niektorých občianskych združení odopretím ich účasti. Z uvedeného dôvodu navrhujeme text v § 11 ods. 3 písm. d) návrhu zákona zmeniť na text „Združenie s právnou subjektivitou“ s odkazom na zákon č. 83/1990 Zb.. Túto formuláciu používa pri riešení podobnej problematiky aj napr. zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 11 ods. 3 písm. e) 
§ 11 ods. 3 návrhu zákona má za cieľ vymedziť okruh "účastníkov konania zo zákona", pričom ide o konanie podľa § 3, tzn. konanie o určenie zodpovednej osoby. Podľa § 3 ods. 1 je zodpovednou osobou až ten, kto bol za ňu už právoplatne určený. Právoplatnosť takého určenia (právoplatnosť rozhodnutia) však nastáva až na konci samotného konania - po vydaní rozhodnutia, je preto právne neprípustné, aby bol účastníkom konania ten, o kom to bude známe až z výroku rozhodnutia, teda na konci konania. Namiesto doterajšieho textu v písmene e) preto navrhujeme použiť slová "osoba podľa § 3 ods. 5" 	O 	A 	 	
ASPEK 	legislatívnemu zámeru predloženého zákona 
Navrhovaný zákon zavádza duplicitné riešenie problematiky environmentálnych záťaží, ktorá je pod inými termínmi (bodový zdroj znečistenia, kontaminovaná zemina, kontaminačný mrak) riešená v zákone 364/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov (vodný zákon). Tento zákon danú problematiku upravuje v zmysle požiadaviek európskych smerníc, najmä Rámcovej smernice o vode (RSV) a smernice 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality, ktoré sú pre Slovensko záväzné. Dôkazom duplicity je aj druhý odsek všeobecnej časti Dôvodovej správy, v ktorej sú vymenované najčastejšie zdroje znečistenia, v ktorých dochádzalo k znečisteniu (vzniku environmentálnych záťaží) v dôsledku toho, že sa v nich „dlhoročne a nekontrolovane nakladalo s nebezpečnými látkami“. Nakladanie s nebezpečnými látkami bolo zakotvené už v starom vodnom zákone (138/1973 Zb.) a rieši ho aj ustanovenie § 39 v súčasnosti platného vodného zákona. V záujme vylúčenia duplicity a odklonu od legislatívneho rámca daného európskymi smernicami by bolo žiaduce vypracovať právnu analýzu relevantnej európskej legislatívy (Rámcová smernica o vode, smernica o ochrane podzemnej vody) a národnej legislatívy (vodný zákon a jeho vykonávacie predpisy) a podľa tejto analýzy vypustiť resp. upraviť duplicitné časti navrhovaného zákona. Ide o postup, ktorý je v súlade so závermi rokovania k danej problematike, ktoré sa uskutočnilo z podnetu ASPEK na sekcii vôd MŽP SR 15. 10. 2004, na ktorom bola prijatá zásada, že v zákone o environmentálnych záťažiach budú ponechané len tie časti, ktoré nie sú upravené v zložkových zákonoch (t. j. vo vodnom zákone). Prípadná neúplnosť transpozície európskych smerníc do národného právneho systému (vodného zákona) a absencia jednoznačných implementačných krokov pre zavedenie požiadaviek týchto smerníc vo vodnom zákone nemôže byť dôvodom pre zavádzanie duplicitných a nezosúladených riešení v režime dvoch zákonov (geologického a vodného). Podrobné zdôvodnenie tejto pripomienky bolo predmetom pracovného stretnutia relevantných subjektov , ktoré zorganizovalo GWP Slovensko v spolupráci s ASPEK 1. 12. 2010. Písomné zdôvodnenie pripomienky spolu so závermi pracovného stretnutia, ktoré boli zaslané ministrovi životného prostredia listom GWP zo 14. 1. 2011 a účastníkom pracovného stretnutia, je potrebné považovať za súčasť tejto pripomienky. 
Vzhľadom na duplicitu s vodným zákon a nesúlad s európskym právom je potrebné zásadné prepracovanie návrhu predloženého zákona. 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je odstrániť duplicitné riešenie problému environmentálnych záťaží (bodové zdroje znečistenia, kontaminované územia). Spochybňovanie pôsobnosti Rámcovej smernice o vode ako právneho základu pre riešenie environmentálnych záťaží (bodových zdrojov znečistenia, kontaminovaných území) a opätovné predkladanie návrhu zákona o environmentálnych záťažiach, ktorý je jednak duplicitný s vodným zákonom, ale súčasne znamená odklon od princípov a požiadaviek RSV (časových a vecných), má za následok neplnenie viacerých požiadaviek v termínoch, ktoré požaduje Rámcová smernica o vode. Podľa tejto smernice Slovensko malo do roku 2004 vytvoriť databázu údajov o bodových zdrojoch znečistených území a vyhodnotiť ich dopad na stav vôd, zaviesť monitorovacie programy do roku 2006 a vypracovať program opatrení (na základe vyhodnotenia stavu vôd a výsledkov rizikových analýz podľa § 4c vodného zákona). 
 	Z 	A 	Neakceptuje sa. Riešenie environmentálnych záťaží (EZ) v návrhu zákona nie je duplicitné. Defínícia pojmu EZ je ustanovená v § 3 písm. s) zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) a to vecným rozsahom, ako aj časovým obdobím vzniku znečistenia. Pojem EZ je vymedzenie širšie ako je pojem “znečistenie podzemnej vody. Pri pojme EZ ide o v minulosti kontaminované územia činnosťou človeka, ktoré predstavuje závažné riziko pre ľudské zdravie, horninové prostredie a pôdu. 
1. Smernica 2000/60/ES EP a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Rámcová smernica o vode) (RVS) nepozná pojem „historicky kontaminované územie“. RSV upravuje okrem iného rámec ochrany podzemných vôd za účelom postupného znižovania ich znečistenia a zabránenia ich ďalšiemu znečisťovaniu. Na dosiahnutie tohto účelu ustanovuje rámec stratégie zabraňujúcej znečisteniu vôd, stratégie prevencie a regulácie znečisťovania podzemných vôd a identifikácie významných a trvalo vzostupných trendov a definovaním počiatočných bodov zvrátenia trendov. Pri určovaní kritérií sa berie zreteľ na súvisiace vodné ekosystémy alebo závislé suchozemské ekosystémy. 

Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEku označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	predkladacej správe (pripomienka 1.) 
Do predkladacej správy by bolo účelné doplniť vysvetlenie, prečo environmentálna škoda (znečistenie veľkého rozsahu definované ako škoda na vode, ktorá má závažné nepriaznivé účinky na ekologický, chemický alebo kvantitatívny stav vôd alebo na ekologický potenciál vôd) a mimoriadne zhoršenie kvality vôd alebo mimoriadne ohrozenie kvality vôd (§ 41 vodného zákona) nemá spadať pod režim navrhovaného zákona a režim tých častí geologického zákona, ktoré sa týkajú environmentálnych záťaží. 

Zdôvodnenie: 
V obidvoch uvedených prípadoch ide o znečistenie zemín (pôd, horninového prostredia) a vôd, na odstraňovanie ktorého sa používajú tie isté geologické, sanačné a monitorovacie práce a riziková analýza ako pri environmentálnych záťažiach. Z vecného hľadiska je preto nezdôvodnené, prečo boli tieto prípady vyňaté z pôsobnosti zákonov (nie sú to geologické práce) týkajúcich sa environmentálnych záťaží. V praxi to bude spôsobovať veľké problémy, pretože v mnohých prípadoch bude ich rozlišovanie problematické. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 1 ods. 2 bolo z návrhu zákona vypustené. Environmentálna škoda nie je súčasťou environmentálnej záťaže už podľa definície ustanovenej geologickým zákonom. 	
ASPEK 	predkladacej správe (pripomienka 2.) 
V štvrtom odseku správy sa uvádza, že bolo zistených 1845 lokalít, ktoré predstavujú závažné nebezpečenstvo pre zdravie človeka a životné prostredie. V súvislosti s týmto údajom považujeme za potrebné doplniť do predkladacej správy informáciu či sú prístupné verejnosti podrobné informácie o týchto lokalitách (geologický prieskum) a najmä zistených rizikách (riziková analýza) (napr. v archíve Geofondu). V súvislosti s konštatovaním, že nebezpečné látky v prostredí „dokázateľne negatívne ovplyvňujú zdravotný stav obyvateľstva“ a sú „časovanými bombami“ je potrebné doplniť do prílohy zoznam takýchto lokalít s konkretizáciou preukázaného rizika. 

Zdôvodnenie: 
Ak bolo v niektorých lokalitách preukázané také kritické riziko oprávňujúce k uvedenému závažnému konštatovaniu, ktoré má charakter poplašnej správy, je potrebné aby sa dotknuté obce, regióny o ňom dozvedeli podrobnosti. 
 	O 	N 	V danom prípade považujeme za postačujúce informácie uvedené v predkladacej správe a v osobitnej časti dôvodovej správy.  	
ASPEK 	predkladacej správe (pripomienka 3.) 
Konštatovanie posledného odseku predkladacej správy, že „predkladaný návrh zákona je v súlade so zákonmi Slovenskej republiky, ako aj medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentami, ktorými je Slovenská republika viazaná“ nezodpovedá skutočnosti. Toto konštatovanie je potrebné buď doložiť právnou analýzou, alebo vypustiť. 

Zdôvodnenie: 
Právnou analýzou nebolo preukázané, že riešenie environmentálnych záťaží je v súlade s európskymi smernicami, vodným zákonom a Spoločnou stratégiou pre implementáciu Rámcovej smernice o vode, ktorú podpísali všetky členské štáty (vrátane Slovenska) v máji 2001. Týmto aktom sa Slovensko zaviazalo postupovať podľa spoločne prijatých metodických dokumentov, ktoré riešia aj problematiku environmentálnych záťaží (používaný termín - historicky kontaminované územia). 
 	Z 	N 	Právnu analýzu nahrádza vyjadrenie sekcie vôd, že uvedené zákony nie sú duplicitné. 
Uvedená pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKu označená ako obyčajná.  	
ASPEK 	§ 1 - Predmet zákona  
Za opodstatnený považujeme zámer zákonom upraviť určenie zodpovednej osoby (ods. 1 bod b). Práva a povinnosti zodpovednej osoby, ako aj pôsobnosť orgánov štátnej správy vo veciach environmentálnych záťaží navrhujeme riešiť odkazom na vodný zákon, ktorý obsahuje viaceré ustanovenia týkajúce sa riešenia znečistenia zemín a podzemných vôd vznikajúcich najmä pri zaobchádzaní so znečisťujúcimi látkami. 

Odôvodnenie: 
Odstránenie duplicity s vodným zákonom vysvetlené v predchádzajúcich bodoch. 
 	Z 	N 	Neakceptuje sa. Práva a povinnosti zodpovednej osoby sú vymedzené vo väzbe na postupy podľa zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach v znení neskorších predpisov nie na postupy podľa vodného zákona. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní označená ASPEKOM ako obyčajná. 	
ASPEK 	§ 2 - Identifikácia environmentálnej záťaže 
Ustanovenia § 2 obsahujú návrh na identifikáciu a klasifikáciu environmentálnych záťaží, ktorá sa zakladá na predpokladaných rizikách (riziko šírenia znečistenia do podzemných vôd, povrchových vôd, riziko z prchavých a toxických látok na obyvateľstvo). Výsledkom je klasifikácia environmentálnych záťaží do troch tried predpokladaného rizika. V podstate ide o databázový systém podobný dánskemu systému GeoEnviron. Softvér GeoEnvironu bol pre Slovensko vyvinutý dánskou firmou Geokon a v rámci dánskeho projektu (približne v roku 2000) bol nainštalovaný na SHMÚ a VÚVH (aj KÚ ŽP Košice a OÚ ŽP Michalovce). V súčasnosti databáza (aktualizovaná verzia GeoEnvironmu – KV-Enviro) obsahuje spracované údaje asi z 13 000 bodových zdrojov znečistenia (údaj z Vodného plánu Slovenska). Súčasťou softvéru sú podkladové hydrogeologické mapy, preto pre skórovanie a vyhodnotenie potenciálneho rizika nie je potrebné spracovávať údaje o prírodných pomeroch územia. Ide o rýchly, účinný a lacný nástroj, ktorý umožní v krátkom čase doplniť existujúcu databázu zdrojov znečistenia vrátane vyhodnotenia predpokladaného rizika. Z uvedeného vyplýva, že budovanie duplicitnej databázy, ktorá sa navrhuje v § 2 nie je opodstatnené pretože Slovensko už takúto databázu má vybudovanú na cca 40 %, a preto uvedené ustanovenie navrhujeme vypustiť. Databáza bola odprezentovaná odbornej verejnosti 1. decembra 2010 aj za účasti zástupcov geologickej sekcie. 

Odôvodnenie: 
Na budovanie duplicitných databáz sa zbytočne vynakladajú finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu. Navyše rozdielne databázy (neprepojené) budované v kompetencii sekcie vôd a geologickej sekcie budú predstavovať rozdielne východiskové podklady pre následné aktivity (monitoring, riziková analýza, program opatrení - § 39 vodného zákona), čo vytvorí problémy v riadení celého procesu, ktorý bude naďalej brzdiť odštartovanie nutných opatrení podľa vodného zákona a Rámcovej smernice o vode, kde má Slovensko už v súčasnosti výrazný sklz. 
 	Z 	N 	Informačný systém environmentálnych záťaží bol jedným z výstupov úlohy Systematická identifikácia environmentálnych záťaží Slovenskej republiky financovanej z prostriedkov OP ŽP ukončenej v roku 2008. Informačný systém obsahuje všetky potrebné údaje o lokalitách kde bola identifikovaná pravdepodobná environmentálna záťaž a environmentálna zaťaž ako aj údaje o už zrekultivovaných a sanovaných lokalitách. Ako sme už viackrát uviedli, environmentálna záťaž je klasifikovaná nie len podľa negatívnych dopadov na životné prostredie (najmä podzemnú vodu, pôdu a horninové prostredie) ale najmä s ohľadom na závažný negatívny dopad, resp. riziko na ľudské zdravie, čo databázy SHMÚ a VÚVH nezohľadňujú. 

Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKU označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	§ 3 - Určenie zodpovednej osoby za environmentálnu záťaž  
Zodpovednosť za environmentálnu záťaž (poškodenie povrchových alebo podzemných vôd) je čiastočne riešená v § 42 ods. 1 vodného zákona, čo je potrebné do tohto ustanovenia doplniť. 

Určovanie zodpovednej osoby podľa § 15 zákona 92/1991 Zb. by malo vychádzať z podrobnej analýzy privatizačných zmlúv. Je vysoká pravdepodobnosť, že navrhovaný postup neprinesie želateľný výsledok, pretože väčšina sprivatizovaných priemyselných areálov viackrát zmenila majiteľa, resp. výrobnú činnosť, takže sa dá predpokladať, že zodpovednosť za environmentálnu záťaž nebude možné prisúdiť novému majiteľovi ani podľa zákona 92/1991 Zb. ani podľa § 42 vodného zákona. Z dikcie ustanovenia § 3 (5) písm. c) sa dá usúdiť, že zodpovednosť za všetky tieto prípady bude prenesená na štát v zastúpení jednotlivých ministerstiev. Sanácia po SA je zjavným príkladom toho, že jednotlivé rezorty nemajú odborné kapacity na riešenie tohto problému, preto na rezorty by sa takáto zodpovednosť nemala prenášať, ale by mal byť vytvorený iný mechanizmus riešenia tých environmentálnych záťaží, za ktoré prevezme zodpovednosť štát (podľa § 42 ods. 3 vykonanie opatrení má zabezpečiť orgán štátnej vodnej správy. Je vysoká pravdepodobnosť, že navrhovaný proces určovania zodpovednej osoby cez krajské úrady ŽP budú zdĺhavým procesom, ktorý môže vyústiť do vleklých súdnych procesov, ktoré zablokujú realizáciu potrebných opatrení. 

Za problematické považujeme ustanovenia ods. 7 a ods. 8, ktoré nedovoľujú určiť za zodpovednú osobu pôvodcu alebo právneho nástupcu pôvodcu, ktorý preukáže, že vynaložil finančné prostriedky určené v zmluve uzatvorenej podľa zákona 92/1991 Zb. na zlepšenie stavu zložiek ŽP vo vzťahu k environmentálnej záťaži (ods. 7) alebo preukáže, že splnil svoje záväzky na zlepšenie stavu zložiek ŽP vo vzťahu k environmentálnej záťaži. Keďže je všeobecne známe, že vyčíslovanie environmentálnych škôd nebolo súčasťou privatizačného procesu na Slovensku (na rozdiel od Českej republiky), je vysoká pravdepodobnosť, že ani privatizačné zmluvy environmentálny dlh neriešili. Aj keď sa to priamo v navrhovanom zákone neuvádza, z dikcie § 3 ods. 5 sa dá usudzovať, že zodpovednosť za sprivatizované podniky preberá štát. Nie je potom ale jasné, prečo sa navrhujú finančne nákladné dokazovania zodpovednej osoby krajskými úradmi ŽP, keď je vopred známy výsledok. Otázne je, či štát bude financovať aj sanačné práce za príspevok k znečisteniu spôsobený sprivatizovanou firmou. Nebude sa jednať o nedovolenú štátnu podporu a znevýhodnenie nesprivatizovaných subjektov? Ako bude takýto subjekt motivovaný k dodržiavaniu platných predpisov na úseku ochrany vôd v súčasnosti? 

Ustanovenia tohto kľúčového paragrafu sú veľmi vágne, nejednoznačné a komplikované. Umožňujú rôzny výklad, čo vytvára priestor pre klientelizmus a korupciu. Preto navrhujeme jeho zásadné prepracovanie. 
 	Z 	N 	Zodpovednosť za EZ nie je riešená v § 42 ods. 1 vodného zákona. Toto ustanovenie sa týka opatrení na nápravu, ktoré musí vykonať ten, kto spôsobí poškodenie povrchových vôd alebo podzemných vôd alebo prostredia s nimi súvisiacich . Pojem “poškodenie” je definované v zákone č. 17/19920 Zb. o životnom prostredí - poškodzovanie životného prostredia je zhoršovanie jeho stavu znečisťovaním alebo inou ľudskou činnosťou nad mieru ustanovenú osobitnými predpismi. Nejde o ustanovenie, ktoré je spájané so vznikom EZ. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKu označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	§ 4 ods 1 - Povinnosti zodpovednej osoby  
Povinnosti zodpovednej osoby sa musia odvíjať od povinností a postupov zakotvených vo vodnom zákone (§ 4c, § 15, § 16, § 39, § 42 vodného zákona). Odporúčame preto ustanovenie tohto § vypustiť alebo odkázať na príslušné ustanovenia vodného zákona. Ide o odklon riešení od vecných a časových požiadaviek RSV. 

V súvislosti s požiadavkou v bode a) je nevyhnutne potrebné vysvetliť, čo je myslené pod formuláciou „odstránením environmentálnej záťaže“. Predpokladáme, že sa nejedná o doslovné odstránenie environmentálnej záťaže, ale iba o zníženie preukázaného rizika na úroveň požadovanú európskymi smernicami a akceptovateľnú z ekonomického hľadiska (potrebné sú ekonomické analýzy podľa RSV). Pretože od tejto úrovne sa odvíja rozsah nápravných opatrení a výška potrebných finančných prostriedkov považujeme za nevyhnutné prijať právny predpis upravujúci postup určovania limitných hodnôt sanačných prác v zmysle metodických dokumentov Európskej komisie. Postup je vysvetlený v materiáli zaslanom ministrovi ŽP v prílohe listu GWP zo 14. 1. 2011). 

Zdôvodnenie: 
Aj keď sa sanačné práce vykonávajú na Slovensku najmenej 20 rokov, ani v súčasnosti neexistujú jasné pravidlá pre manažment procesu sanačných prác, čo má za následok vytvorenie takmer neobmedzeného a nekontrolovateľného priestoru pre sanačné firmy, ktoré často vo svoj prospech diktujú rozsah a dĺžku trvania sanačných prác, navyše bez definovania ich zodpovednosti a bez garancie za dosiahnutie cieľových hodnôt sanácie. Keďže ide o odborné činnosti, ktoré nemajú vytvorené jasné pravidlá, investor ale aj štátna vodná správa má minimálnu šancu odolávať tlaku sanačných firiem. Príklady zo súčasnosti poukazujú na vysokú mieru subjektívneho rozhodovania a neefektívneho vynakladania finančných prostriedkov na sanačné práce, ktoré je často viac v prospech sanačných firiem, keďže efekt zlepšenia stavu životného prostredia býva minimálny. 
V procese manažmentu bodových zdrojov znečistenia (vrátane environmentálnych záťaží – kontaminovaných území) je preto nevyhnutné stanoviť jasné pravidlá nevyhnutné pre transparentné riadenie celého procesu s cieľom obmedziť subjektívne rozhodovanie prijímané zvyčajne pod tlakom sanačných firiem. Za nevyhnutné považujeme stanoviť: 
- jednoznačné kritéria a postupy pre určovanie limitných hodnôt sanačných prác vo väzbe na receptory, prahové hodnoty (nariadenie vlády 282/2010) a environmentálne normy kvality (nariadenie vlády 269/2010 Z.z. a nariadenie vlády 270/2010 Z.z.), a to podľa metodických materiálov vypracovaných na úrovni EK v nadväznosti na prijatie smernice 2006/118/ES ako súčasť rizikovej analýzy podľa § 4c (23) vodného zákona, 
- zásady, kritéria a postupy pre uplatnenie „výnimiek“ podľa § 15 ods. 7 písm. j)2 a „výnimiek“ podľa § 16 vodného zákona, 
- zásady pre monitoring znečisťujúcich látok v podzemnej vode na sledovanie vstupu znečisťujúcich látok do pôd a podzemných vôd (prevent and limit monitoring), sledovanie kontaminačného mraku v podzemných vodách a stúpajúcich trendov obsahu znečisťujúcich látok v podzemnej vode, 
- zásady pre sledovanie a hodnotenie účinnosti sanačných prác – jasné pravidlá pre realizáciu sanačných prác s cieľom obmedziť „nekalé“ podnikanie v tejto oblasti. Odborný geologický dohľad navrhovaný v novele geologického zákona sa ukázal byť v minulosti neúčinný, navyše to značne predražuje sanačne práce (príklady z Českej republiky a príklady zo sanácie po SA dokazujú, že týmto postupom nie je možné zabezpečiť nezávislú kontrolu sanačných prác). 
 	Z 	A 	Neakceptuje sa. Povinnosti zodpovednej osoby sú vymedzené vo väzbe na postupy podľa zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach v znení neskorších predpisov. Tieto postupy sa neodvíjajú od vodného zákona. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKu označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	§ 4 ods. 3 
Predložená dikcia evokuje otázku, že ak podľa tohto ustanovenia zodpovednú osobu nemožno prinútiť, aby znášala náklady na riešenie environmentálnych záťaží, ako ju možno neskôr prinútiť, aby prostriedky vynaložené z verejných zdrojov uhradila? Ustanovenie tohto paragrafu je potrebné spresniť a zamedziť tak vytvoreniu priestoru pre jeho možné zneužítie.  	O 	ČA 	Ustanovenie bolo čiastočne preformulované, pričom štát zabezpečuje riešenie environmentálnych záťaží len v prípade bezprostredného ohrozenia, zdravia, života alebo životného prostredia. Ak v danom momente zodpovedná osoba nemá zodpovedajúca finančné prostriedky, zákon stanovuje možnosť ich dodatočného vymáhania aj v dlhšom časovom horizonte. 	
ASPEK 	§ 5 – Plán prác  
Klasifikácia environmentálnych záťaží je založená iba na predpokladanom riziku, od ktorého nie je možné odvíjať nutnosť realizácie nápravných opatrení. 
Ustanovenie je v rozpore s požiadavkami RSV a smernice 2006/118/ES, ktoré sú transponované vo vodnom zákone. Podľa zákonitých postupov zakotvených vo vodnom zákone nutnosť realizácie sanačných prác musí byť jednoznačne preukázaná buď v rámci hodnotenia chemického stavu podzemných vôd (§ 4c vodného zákona), alebo ako výsledok lokálneho hodnotenia vplyvu existujúcich kontaminačných mrakov v útvaroch podzemných vôd, ktoré môžu ohrozovať dosiahnutie environmentálnych cieľov uvedených v § 5 vodného zákona (článok 4 RSV), najmä mrakov, ktoré sú spôsobené bodovými zdrojmi a kontaminovanou zeminou (§ 4c ods. 23 vodného zákona). V prípade zistenia znečistenia zemín a podzemných vôd sa musí vykonať riziková analýza, výsledky ktorej sa zhrnú v plánoch manažmentu povodí. Ak sa podľa § 39 ods. 3 vodného zákona preukáže riziko ohrozenia ľudského zdravia alebo ŽP, musia sa vykonať opatrenia na nápravu. Podľa výnosu MPŽPRR SR č. 2/20010, tieto opatrenia majú resp. už mali byť zahrnuté do programu opatrení plánov manažmentu povodí. Podľa § 14 vodného zákona program opatrení ako záväznú časť plánov manažmentu povodí schvaľuje vláda nariadením. Podľa § 60 ods. 4 krajský úrad ŽP koordinuje plnenie úloh vyplývajúcich z plánov manažmentu povodí a programov opatrení zameraných na dosiahnutie environmentálnych cieľov. Z uvedeného vyplýva, že postup pri realizácii programu opatrení musí byť definovaný v nariadení vlády v súlade s termínmi pre zavedenie programov opatrení podľa § 15 ods. 4 (do decembra 2012) resp. v prípade opodstatnených výnimiek v termínoch uvedených v § 16 vodného zákona. Krajský úrad nemá oprávnenie meniť termíny striktne dané Rámcovou smernicou o vode (transponované vo vodnom zákone), ani poskytovať výnimky z environmentálnych cieľov podľa § 16 vodného zákona. Z uvedených dôvodov považujeme za potrebné ustanovenie § 5 vypustiť, resp. riešiť s odkazom na príslušné ustanovenia vodného zákona. 
 	Z 	N 	Neakceptuje sa. Sanačné práce uvedené v pláne práce na odstránenie EZ budú realizované podľa zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach v znení neskorších predpisov a nie podľa vodného zákona. 
Hodnotenie chemického stavu podzemných vôd (§ 4c vodného zákona) nie je možné spájať s opatreniami na nápravu podľa § 39 ods. 3 vodného zákona. Rovnako nie je možné spájať harmonogram sanačných prác podľa návrhu zákona s § 16 vodného zákona, ktorý umožňuje na základe osobitostí určovania environmentálnych cieľov predĺžiť lehotu plnenia podľa opatrení uvedených v programe opatrení. 
Ide teda o ustanovenie pôsobností podľa dvoch právnych úprav, ktoré však v oblasti týkajúcej sa znečistených podzemných vôd, klasifikovaných v rámci vyhodnotenia sú vzájomne časovo i vecne skoordinované v záujme dosiahnutia environmentálnych cieľov na úrovni Štátneho programu sanácie EZ a Vodného plánu Slovenska. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKU označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	§ 6 – 14 – Orgány štátnej vodnej správy  
Keďže zodpovednosť za ochranu vôd vrátanie riešenia kontaminovaných území (environmentálnych záťaží) je vo vodnom zákone prenesená na orgány štátnej vodnej správy (ministerstvo, krajské úrady, obvodné úrady, inšpekcia) navrhované ustanovenia znamenajú neoprávnený zásad do týchto zákonom vymedzených kompetencií. To čo príslušným orgánom štátnej vodnej správe chýba (a to nielen v oblasti riešenia kontaminovaných území, ale aj v iných oblastiach ako je poľnohospodárske znečistenie, vypúšťanie priemyselných odpadových vôd a iné), je odborné a metodické usmerňovanie ich činnosti zo strany kompetentného orgánu (sekcia vôd MŽP), ktoré tu dlhodobo absentuje. Vytvorenie paralelných štruktúr štátnych orgánov, neprinesie nápravu, ale bude mať za následok právnu neistotu a úplne znefunkčnenie existujúceho (aj keď nie vždy dokonalého) systému štátnej správy na úseku ochrany vôd. 
Navrhované ustanovenia týkajúce sa administratívneho riadenia environmentálnych záťaží sú v rozpore s článkom 3 RSV, ktorý požaduje zavedenie administratívnych opatrení pre inplementáciu požiadaviek tejto smernice. Základným opatrením je ustanovenie kompetentného orgánu (je ňou sekcia vôd MŽP), ktorý je zodpovedný za koordináciu programov opatrení v celom správnom území povodia. Správa o administratívnych opatreniach s definovanými kompetenciami štátnej vodnej správy na všetkých úrovniach (sekcia vôd, krajské úrady ŽP, okresné úrady ŽP) bola zaslaná EK v roku 2004. Vytvorenie paralelného kompetentného orgánu (geologickej sekcie) je v rozpore s článkom 3 RSV, ktorý žiada vytvorenie jedného kompetentného orgánu, ktorý je zodpovedný za koordináciu aktivít na národnej, ale aj medzinárodnej úrovni. Tento postup je súčasne v rozpore so základným princípom integrovaného riadenia povodí, keďže zo systému integrovaného riadenia povodí bol „vytrhnutý“ čiastkový problém kontaminovaných území, ktorý rieši len dopad bodových zdrojov znečistenia na podzemné vody bez riešenia samotného zdroja znečistenia a bez previazanosti na vodné a suchozemské ekosystémy. Evidentne ide o porušovanie viacerých článkov RSV. 
 	Z 	N 	Orgány štátnej vodnej správy podľa vodného zákona nemajú ustanovené vo svojich pôsobnostiach “riešenie kontaminovaných území” – environmentálne záťaže, ktoré vznikli pred účinnosťou vodného zákona ani zákona o environmentálnych škodách. Orgány štátnej vodnej správy ukladajú opatrenia na ochranu vôd a opatrenia na nápravu, ak je príčinná súvislosť medzi škodlivým následkom a konaním, resp. nekonaním zodpovedného subjektu. Ak je zodpovedný subjekt neznámy, zabezpečí sa vykonanie opatrení na nápravu z prostriedkov štátneho rozpočtu. 
Návrh zákona netransponuje právne záväzne akty EÚ. Na koordináciu administratívnych postupov podľa smerníc EÚ je určený podľa vodného zákona „príslušný orgán“ pre spoločné uplatňovanie pravidiel podľa RSV. Návrh zákona nevyžaduje určenie „príslušného orgánu“, nakoľko ide o národnú legislatívu. Z tohto dôvodu sa nevytvárajú dva “kompetentné orgány”. V záujme dosiahnutia environmentálnych cieľov sú vzájomne časovo i vecne skoordinované úlohy uvedené v Štátnom programe sanácie EZ a vo Vodnom pláne Slovenska. 
 	
ASPEK 	doložke zlučiteľnosti  
Považujeme za potrebné vypracovať doložku zlučiteľnosti s právnymi predpismi EÚ, ktoré túto problematiku jednoznačne upravujú – t.j. Rámcovou smernicou o vode (2000/60/ES) a smernicou 2006/118/ES). Konštatovanie v bode 3 písm. a), že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskej únie nezodpovedá skutočnosti. Ak predkladateľ na tejto dikcii trvá, je treba podložiť právnu analýzu európskej a národnej legislatívy. 

Zdôvodnenie: 
Ide o zásadnú pripomienku, ktorá môže mať dopad na čerpanie finančných prostriedkov z európskych fondov. V prípade potvrdenia opodstatnenosti pripomienky Európskou komisiou, Slovensko môže prísť o finančné prostriedky z Kohézneho fondu, alokované na riešenie environmentálnych záťaží, vo výške 116 400 000 EUR. 
Nepravdivosť tvrdenia v bode 3 písm. a) dokazujú aj niektoré časti predkladaného materiálu, a to: 
- § 5 ods. 2 návrhu zákona, v ktorom sa okrem iného konštatuje, že návrh plánu práce musí byť v súlade s Vodným plánom Slovenska (t.j. plány manažmentu povodí), čo je v zmysle RSV základným administratívnym nástrojom na presadenie požiadaviek RSV, 
- časť 2.3.5 doložky vybraných vplyvov, kde sa cieľový rok 2027 pre doriešenie problematiky environmentálnych záťaží opiera o aplikáciu výnimiek z Rámcovej smernice o vode, avšak pravidlá dané RSV pre uplatňovanie výnimiek z environmentálnych cieľov (§ 16 vodného zákona) sa nerešpektujú a neboli pri vypracovaní Vodného plánu Slovenska dodržané. Poznamenávame, že výnimky z environmentálnych cieľov sú predmetom osobitnej pozornosti Európskej komisie, krotá na ich uplatnenie prijala niekoľko metodických dokumentov. 
 	Z 	N 	Návrh zákona netransponuje žiadne právne záväzne akty EÚ, preto nie je potrebné vypracovávať tabuľku zhody. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní označená zo strany ASPEKu ako obyčajná. 	
ASPEK 	časti A.4 doložky vybraných vplyvov - Alternatívne riešenia  
Navrhované alternatívne riešenie, ktoré predstavuje osobitný národný prístup k riešeniu kontaminovaných území (environmentálnych záťaží) nerešpektujúci právne predpisy EÚ na úseku ochrany vôd na princípe integrovaného riadenia povodí, je z tohto dôvodu neakceptovateľné. Ide o právne záväzné predpisy, ktoré Slovenskej republike neumožňujú alternatívne riešenia.  	Z 	ČA 	Predkladaný návrh zákona, ani alternatívne riešenie v časti A.4 doložky vybraných vplyvov nechce a ani nesupluje právne predpisy na úseku ochrany vôd, keďže nejde o duplicitné riešenie problematiky. 	
ASPEK 	časti 2.3.1 doložky vplyvov 
Konštatovanie, že „návrh zákona rešpektuje platnú legislatívu týkajúcu sa podzemnej vody.... a sústreďuje sa na úpravu tých častí, ktoré právne predpisy zatiaľ neupravujú“, je z dôvodov uvedených v predchádzajúcich pripomienkach nesprávne. Ide o tvrdenie, ktoré nie je podložené zodpovedajúcou právnou analýzou, ktorá by preukázala jeho oprávnenie. Vyhodnotenie práva Európskej únie, ktoré súvisí s problematikou environmentálnych záťaží, je nepresné z nasledovných dôvodov: 
- v zozname chýba najdôležitejší predpis týkajúci sa riešenia environmentálnych záťaží a to Rámcová smernica o vode, ktorá rieši danú problematiku pod pojmami bodový zdroj znečistenia, kontaminované územie, kontaminovaná zemina, kontaminačný mrak. Pojem „environmentálna záťaž“ nie je v európskom práve definovaný. Národnej definícii pojmu „environmentálna záťaž“ v geologickom zákone odpovedá bežne používaný pojem „kontaminované územie“ (contaminated site), ktoré osobitnú definíciu nepotrebuje, 
- smernica 2006/118/ES o ochrane podzemnej vody pred znečistením a zhoršením kvality, ktorá je tu uvedená, je len dcérskou smernicou k Rámcovej smernici o vode. Charakteristika tejto smernice je neúplná. Ide o smernicu stanovujúcu predovšetkým kritériá pre hodnotenie chemického stavu útvarov podzemných vôd, požiadavky pre zabránenie vstupov znečisťujúcich látok do podzemných vôd, zabránenie stúpajúcim trendom obsahu znečisťujúcich látok v podzemnej vode, ale aj požiadavky pre hodnotenie lokálneho znečistenia (kontaminovaná zemina, kontaminačný mrak – rozhodujúci článok 5.5 pre riešenie kontaminovaných území, t.j. environmentálnych záťaží). Ako sa správne uvádza, smernica bola transponovaná do vodného zákona, čo dokazuje, že riešenie environmentálnych záťaží (kontaminovaných území) spadá do pôsobnosti tohto zákona. 
 	Z 	N 	Rámcová smernica o vode je zameraná na ochránenie, resp. docielenie dobrého stavu útvaru podzemných vôd do roku 2027, pričom však nikde nerieši lokality, kde prítomnosť znečistenia je riziková najmä pre ľudské zdravie. Pri porovnaní databázy VÚVH a databázy ISEZ sa prekryli len lokality, ktoré boli rizikové aj podľa VÚVH aj podľa ISEZ pre útvary podzemných vôd, lokality ktoré boli rizikové najmä pre zdravie človeka databáza VÚVH neevidovala, vzhľadom na skutočnosť, že ich databáza je zameraná na sledovanie chemického stavu útvarov podzemných vôd. 

Skutočnosť, že smernica 2006/118/ES bola transponovaná vodným zákonom neznamená, že riešenie environmentálnych záťaží spadá do pôsobnosti vodného zákona. Platí všetko to, čo je uvedené vyššie. Definícia environmentálnej záťaže nie je vztiahnutá len k vode, ale aj ďalším zložkám životného prostredia, ďalej je tu časové hľadisko, ktoré sa uplatňuje pri environmentálnych záťažiach (pred 1. 9. 2007) a pri uplatňovaní vodného zákona je len novo vznikajúce znečistenie. 
Pripomienka bola zo strany ASPEKu na rozporovom konaní označená ako obyčajná. 	
ASPEK 	časti 2.3.4. doložky vplyvov – Výpočty na verejné financie  
Odhad výdavkov potrebných pre zavedenie právnej úpravy pre problematiku environmentálnych záťaží vo výške 487 000 000 EUR nie je podložený potrebnými údajmi, a to: 
- konkrétnym programom opatrení vypracovaným v súlade s požiadavkami RSV ako výsledok systémového procesu od vyhodnotenia vplyvov a dopadov na stav vôd, cez zavedenie monitorovacích programov, vyhodnotenie chemického stavu podzemných vôd, rizikovú analýzu, stanovenie environmentálnych cieľov vrátane zdôvodnených výnimiek, 
- ekonomickou analýzou v zmysle prílohy č. III RSV, aby sa posúdila nákladovo najefektívnejšia kombinácia opatrení, ktoré majú byť zahrnuté do programu opatrení na základe odhadov potenciálnych nákladov na takého opatrenia, 
- nie je prijatý právny predpis upravujúci určovanie limitných hodnôt sanačných opatrení, ktoré v rozhodujúcej miere ovplyvňujú výšku nákladov na sanačné práce. 
Bez týchto podkladov je uvedený odhad výdavkov na riešenie environmentálnych záťaží nepodložený a nedôveryhodný. Materiál by mal byť doplnený o odhad výdavkov podľa jednotlivých lokalít súčasne s predpokladaným prínosom, t.j. očakávaným zlepšením stavu ŽP (odstránenie/redukcia preukázaného rizika). 

Rovnako nepodložený a nezdôvodnený je údaj, ktorý uvádza, že 16 % výdavkov bude uhradený zo súkromných zdrojov a zostávajúcich 84 % z verejných zdrojov. Hodnovernosť týchto údajov je potrebné doplniť podrobnými informáciami, ako sa k tomuto podielu dospelo. 
 	Z 	N 	Neakceptuje sa. Vyčíslenie potrebných finančných prostriedkov na prieskum, analýzu rizika, sanáciu a monitoring environmentálnych záťaží bolo na základe výsledkov úlohy Systematickej identifikácie environmentálnych záťaží Slovenskej republiky (2006 – 2008), kde podľa prílohy 13 „Ekonomika nákladov na prieskum a sanáciu environmentálnych záťaží“ bola každá lokalita vyčíslená a po sčítaní všetkých výdavkov bolo vyčíslené, že celkovo je na prieskum pravdepodobných environmentálnych záťaží (lokality reg. A) potrebné vyčleniť cca 7 000 000 eur a na prieskum, analýzu rizika a sanáciu environmentálnych záťaží (lokality Reg. B) je potrebné vyčleniť cca 480 000 000 eur, spolu cca 487 000 000 eur. 
Pripomienka bola na rozporovom konaní zo strany ASPEKU preklasifikovaná na obyčajnú.  	
Cenvis 	Všeobecná k zákonu 
Zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach (geologický zákon) definuje environmentálnu záťaž ako "znečistenie územia spôsobené činnosťou človeka, ktoré predstavuje závažné riziko pre ľudské zdravie alebo horninové prostredie, podzemnú vodu a pôdu s výnimkou environmentálnej škody", pričom v súvislosti s environmentálnou škodou (teda vyňatím z pojmu) odkazuje na zákon č. 359/2007 Z.z. o prevencii a náprave environmentálnych škôd ... (ďalej len "zákon o prevencii"). Zákon o prevencii v § 2 ods. 1 pomerne široko vymedzuje pojem "environmentálna škoda", pričom z hľadiska právneho a aj vecného vymedzenia pojmových znakov sa prekrýva s pojmom "environmentálna záťaž" z § 3 písm. s) geologického zákona. Rozlišovacím znakom medzi "environmentálnou škodou" a "environmentálnou záťažou", a teda aj medzi uplatňovaním príslušnej právnej úpravy mala byť časová skutočnosť, vyjadrená v § 1 ods. 6 zákona o prevencii (argument z dôvodovej správy k zákonu o prevencii). V tejto súvislosti poukazujeme na právny problém a jeho možný následok v prípade ponechania súčasného znenia: 

§ 1 ods. 1 písm. a) návrhu zákona vymedzuje pôsobnosť zákona tak, že ju obmedzuje na riešenie problematiky "environmentálnych záťaží", teda znečistenia územia výlučne iba v zmysle definície podľa § 3 písm. s) geologického zákona. Keďže však definícia "environmentálnej záťaže" nezahŕňa "environmentálne škody" [vyňatie v § 3 písm. s) geologického zákona], nastáva právna situácia, v ktorej nebudú riešené tie environmentálne škody, ktorých príčiny/dôvody vzniku sú staršie ako 30 rokov (§ 1 ods. 6 zákona o prevencii). Podotýkame, že v mnohých prípadoch znečistenia územia nepôjde vzhľadom na podobnosť definícií (rovnaké či podobné pojmové znaky) v právnom slova zmysle o environmentálnu záťaž, ale práve o environmentálnu škodu podľa zákona o prevencii a to aj pri takej škode, ktorej pôvod/príčina je staršia ako 30 rokov. 
Sme toho názoru, že účelom pripravovaného návrhu zákona je riešiť aj tie znečistenia, ktoré sú síce environmentálnou škodou podľa § 2 ods. 1 zákona o prevencii, avšak pri riešení ktorých sa z dôvodu ich vylúčenia v § 1 ods. 6 nepostupuje podľa zákona o prevencii. Avšak vzhľadom na dlhodobé dôsledky vplyvu na životné prostredia a prípadne aj na ľudské zdravie by mali byť riešené, ako environmentálne záťaže. 
 	Z 	ČA 	Pojmy "environmentálna škoda" a "environmentálna záťaž" sú odlišné aj čo do obsahu a najmä čo do obsahového vymedzenia. Environmentálna záťaž je pojem, vzťahujúci sa k znečisteniu pôdy, horninového prostredia a podzemnej vody, pričom práve jeho definovanie v geologickom zákone predpokladá spôsob nápravy environmentálnych záťaží prostriedkami geologického zákona, čo predpokladá aj navrhovaný zákon. Domnievame sa, že to, čo nezahŕňa obsah pojmu "environmentálna záťaž", ale je environmentálnou škodou, spadajúcou svojim vznikom do obdobia, ktoré nerieši zákon č. 359/2007 Z. z. o prevencii a náprave environmentálnych škôd by mal riešiť skôr zákon o ochrane prírody a krajiny, pretože ide najmä o škody na chránených druhoch a chránených biotopoch. 	
Cenvis 	§ 2 ods. 3 a 4 
Odporúčame zvážiť rozšírenie doplnenie možnosti oznamovania skutočností o existencii environmentálnej záťaže aj na krajské úrady ŽP, s ktorými aj tak návrh zákona počíta ako s výkonnou zložkou štátnej správy na miestnej úrovni. Vzor oznámenia podľa prílohy č. 2 k návrhu zákona odporúčame prispôsobiť aj pre podania zo strany právnických osôb. 	O 	A 	 	
Cenvis 	§ 2 ods. 8 
Navrhujeme v odseku ustanoviť aj lehotu, v ktorej bude ministerstvo (poverená organizácia) povinná oznámiť existenciu environmentálnej záťaže vlastníkovi či správcovi pozemku/nehnuteľnosti. Zároveň považujeme za potrebné zabezpečiť vyznačenie uvedenej skutočnosti aj v katastri nehnuteľností (aspoň vo forme poznámky) a to vzhľadom na zákonom predpokladané právne dôsledky identifikovania environmentálnej záťaže (sprísnenie možnosti prevodu, obmedzenie prevodu). 	Z 	A 	 	
Cenvis 	§ 3 ods. 5 
Navrhujeme do zoznamu osôb, ktoré bude možné určiť za zodpovednú osobu, doplniť aj tie subjekty, ktoré nadobudli nehnuteľnosť s vedomím existencie environmentálneho problému (znečistenia), pokiaľ táto skutočnosť (vedomosť) vyplýva priamo z kúpnej zmluvy (či iná zmluva o nadobudnutí). V takomto prípade je pravdepodobné, že v kúpnej cene bola zohladnená aj skutočnosť, že išlo o znečistené územie a teda nositeľom zodpovednosti za riešenie záťaže by podľa nášho názoru mal byť nadobúdateľ nehnuteľnosti (alebo by aspoň nemal byť vylúčený z okruhu účastníkov). 

V písmene d) poukazujeme na pravdepodobne nesprávny odkaz na odsek 9. 	O 	A 	medzi zodpovedné osoby bol doplnený aj vlastník nehnuteľnosti - právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ s výnimkou obce 	
Cenvis 	§ 3 ods. 17 
Poukazujeme na možnú kolíziu absolútnej nemožnosti zbavenia sa zodpovednosti pri prevode nehnuteľnosti s Ústavou SR. V zmysle zaužívaných tradícií súkromného práva prechádzajú s prevodom vlastníctva na nového vlastníka aj záväzky. Vzhľadom na uvedené odporúčame riziko z účelových prevodov eliminovať skôr ustanovením zákonného zabezpečovacieho práva, napr. vo forme ručiteľského záväzku pôvodného vlastníka (scudzovateľa). 

Podmienka ustanovená v druhej vete sa rovnako javí ako neprimerane obmedzujúca, prípadne až nemožná (napr. pri zákonných prechodoch vlastníctva). Geologický prieskum môže z časového hľadiska trvať aj dlhšie obdobie a môže byť pre vlastníka nehnuteľnosti finančne náročný. Namiesto uvedenej podmienky odporúčame v zmluve vyžadovať dohodu zmluvných strán ohľadom riešenia záťaže. 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené tak, aby neobsahovalo možnosť absolútnej nemožnosti zbavenia sa zodpovednosti. 	
Cenvis 	§ 4 ods. 3 
Vzhľadom na skutočnosť, že v zmysle odseku 3 môže nastať situácia, že štát zabezpečí z verejných prostriedkov riešenie environmentálnej záťaže, odporúčame zvážiť možnosť, či by štátu nemalo z tohto titulu vzniknúť predkupné právo k nehnuteľnosti. 	O 	N 	V danom prípade sa ustanovenie § 4 ods. 3 doplnilo len o ustanovenie, že štát zabezpečí z verejných prostriedkov riešenie environmentálnej záťaže len v prípade bezprostredného ohrozenia života alebo zdravia ľudí alebo životného prostredia.  	
Cenvis 	§ 6 ods. 2 písm. c) 
Vzhľadom na text v novelizačnom článku III (novela geologického zákona), novelizačnom bode 5 (doplnenie § 16 ods. 6), odporúčame slovo "stanovisko" zosúladiť s pomenovaním potrebného záverečného písomného výstupu (dokumentu) osoby vykonávajúcej odborný geologický dohľad. 	O 	A 	 	
Cenvis 	§ 11 ods. 2 
V záujme právnej istoty a jednoznačnosti úmyslu zákonodarcu odporúčame slová "identifikáciu environmentálnej záťaže podľa § 2" nahradiť slovami "postup podľa § 2". 	O 	A 	 	
Cenvis 	§ 11 ods. 3 písm. d) 
Štatút účastníka, resp. zúčastnenej osoby na konaní o určení zodpovednej osoby z hľadiska naplnenia požiadaviek Aarhuského dohovoru by mali mať zaručené aj občianske združenia. Slovenský právny poriadok v zákone č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov nepozná formu „občianske združenie fyzických osôb“, naopak, v zmysle § 2 ods. 2 tohto zákona môžu byť členmi združenia aj právnické osoby. Pri súčasnej formulácii uvedenej v návrhu zákona môže nesprávnou interpretáciou použitého výrazu dôjsť k diskriminácií niektorých občianskych združení odopretím ich účasti. Z uvedeného dôvodu navrhujeme text v § 11 ods. 3 písm. d) návrhu zákona zmeniť na text „Združenie s právnou subjektivitou“ s odkazom na zákon č. 83/1990 Zb.. Túto formuláciu používa pri riešení podobnej problematiky aj napr. zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny. 	O 	A 	 	
Cenvis 	§ 11 ods. 3 písm. e) 
§ 11 ods. 3 návrhu zákona má za cieľ vymedziť okruh "účastníkov konania zo zákona", pričom ide o konanie podľa § 3, teda o konanie o určenie zodpovednej osoby. Podľa § 3 ods. 1 je zodpovednou osobou až ten, kto bol za ňu už právoplatne určený. Právoplatnosť takého určenia (právoplatnosť rozhodnutia) však nastáva až na konci samotného konania - po vydaní rozhodnutia, je preto právne neprípustné, aby bol účastníkom konania ten, o kom to bude známe až z výroku rozhodnutia, teda na konci konania. Namiesto doterajšieho textu v písmene e) preto navrhujeme použiť slová "osoba podľa § 3 ods. 5". 	O 	A 	 	
Cenvis 	§ 11 ods. 7 a 8 
§ 11 ods. 7, ktorý ustanovuje minimálnu 30 dňovú lehotu na vyjadrenie účastníka konania, môže v praxi v niektorých prípadoch znamenať zbytočné a neprimerané predlžovanie konania. Na druhej strane, odsek 8 ustanovuje spôsob predĺženia tejto lehoty, ak o predĺženie požiada účastník konania. Navrhujeme, aby zákon pamätal aj na možnosť skrátenia tejto lehoty a to v prípade, že sa všetci účastníci konania na skrátení dohodli. 	O 	N 	Vzhľadom na predpokladanú náročnosť jednotlivých konaní a vytvorenie potrebného časového priestoru ponechávame navrhovanú lehotu. 	
Cenvis 	§ 15 
Predmetom úpravy v § 15 je riešenie práv tretích osôb k nehnuteľnostiam, na ktorých prebieha identifikácia environmentálnej záťaže podľa § 2. Odporúčame doplniť aj úpravu vstupov a ostatných práv potrebných pri samotnom riešení environmentálnej záťaže (sanácia, monitoring). Bez takejto úpravy bude postavenie zodpovednej osoby vo vzťahu k vlastníkovi nehnuteľnosti výrazne oslabené a v skutočnosti mu nemusí byť umožnené plnenie zákonných povinností. 	O 	N 	Sanácia a monitoring sa uskutočňuje postupom podľa zákona č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov a vstupy na pozemky v týchto prípadoch rieši § 29 geologického zákona. 	
Cenvis 	§ 16 
Vzhľadom k tomu, že identifikácia environmentálnych záťaží už prebieha niekoľko rokov (zatiaľ bez jednoznačnej opory v zákone), navrhujeme § 16 doplniť o nasledovné prechodné ustanovenie: "Environmentálne záťaže, identifikované, klasifikované a zapísané poverenou organizáciou ministerstva do informačného systému environmentálnych záťaží do účinnosti tohto zákona, sa považujú za identifikované environmentálne záťaže podľa tohto zákona.". Ide o legislatívne opatrenie, predchádzajúce potrebe opätovného absolvovania procesu identifikácie podľa § 2. 	Z 	A