Obsah

Obsah
Úvod
Vytvorenie funkčnej vedomostnej ekonomiky je kľúčovou podmienkou dlhodobého rastu životnej úrovne a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky  na Slovensku
Aký je stav vedomostnej ekonomiky na Slovensku?
Náš prístup k budovaniu vedomostnej ekonomiky
Prehľad problémov Slovenskej vedomostnej ekonomiky a navrhovaných riešení
Konkrétne kroky pre rozvoj vedomostnej ekonomiky na Slovensku
Vzdelávanie
Problém: Nízka kvalita vzdelávania
Riešenie 1: Inovácia kurikula a štrukturálne zmeny
Riešenie 2: Podpora sebahodnotiacich procesov
Prepojenie vzdelávania, vedy a výskumu
Problém: Nedostatok špičkových ľudí
Riešenie 3: Granty a ceny na pritiahnutie a podporu elitných vedcov (Excellence Iniciatíva)
Riešenie 4: Inštalačné granty pre mladých vedcov
Riešenie 5: Systém popularizácie vedy
Riešenie 6: Obnova budov vzdelávacích a výskumných inštitúcií
Výskum a vývoj
Problém: Slabé fungovanie vedeckých a vzdelávacích inštitúcií
Riešenie 7: Reforma riadenia vysokých škôl
Riešenie 8: Zásadná reforma Slovenskej akadémie vied (SAV)
Prepojenie vedy a výskumu a podnikateľského prostredia
Problém: Neefektívne a nedostatočné financovanie výskumu a vývoja
Riešenie 9: Nový grantový systém pre akademický výskum
Riešenie 10: Grantový systém pre aplikovaný výskum
Riešenie 11: Radikálne efektívnejšie využitie budúcich štrukturálnych fondov EÚ na vedu, výskum a inovácie
Problém: Slabý prenos poznatkov do praxe
Riešenie 12: Národný systém pre transfer technológií
Riešenie 13: Legislatíva a postupy ovplyvňujúce duševné vlastníctvo
Riešenie 14: Špičková infraštruktúra pre elitný výskum
Podpora podnikania
Problém: Málo a slabé domáce technologické firmy
Riešenie 15: Medzinárodný systém technologických inkubátorov
Riešenie 16: Program na financovanie inovatívneho výskumu (SBIR)
Problém: Slabé  zapojenie nadnárodných firiem do miestneho výskumu a vývoja
Riešenie 17: Stimuly pre investície do výskumu a vývoja
Prepojenie podnikateľského prostredia a vzdelávania
Problém: Vzdelávanie odtrhnuté od praxe
Riešenie 18: Systém celoživotného vzdelávania pre inovácie
Problém: Nedostatočná výchova k podnikavosti
Riešenie 19: Podpora praktickej výučby podnikania
Systémové slabiny
Problém: Nedostatok politickej koordinácie
Riešenie S.1: Inovačná rada vlády
Problém: Administratívna záťaž a administratívne prekážky
Riešenie S.2: Odbyrokratizovanie štrukturálnych fondov EÚ
Riešenie S.3: Zníženie regulačného bremena
Riešenie S.4: Novelizácia zákona o verejnom obstarávaní
Riešenie S.5: Štipendium M.R. Štefánika
Problém:  Chýbajúca podpora a administratívne prekážky v medzinárodnej mobilite
Riešenie S.6: Aktualizácia migračnej politiky
Problém:  Slabá účasť v systémoch medzinárodnej spolupráce
Riešenie S.7: Internacionalizácia vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania

Úvod
Vytvorenie funkčnej vedomostnej ekonomiky je kľúčovou podmienkou dlhodobého rastu životnej úrovne a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky  na Slovensku  

Slovenská ekonomika v súčasnosti zaznamenáva jeden z najvyšších rastov v celej Európskej únii. Za svoju dobrú konkurenčnú pozíciu vďačí najmä balíku reforiem v rokoch 1999 až 2005, ktoré vytvorili nevyhnutné podmienky pre tento hospodársky rast. Ak má ale slovenská ekonomika a s ňou aj zamestnanosť a platy rásť minimálne ďalších desať rokov, je už dnes nevyhnutné rozbehnúť ďalšiu vlnu systémových a komplexných opatrení na podporu ekonomickej konkurencieschopnosti. Na rozdiel od minulých reforiem už však nejde o reštriktívne opatrenia; naopak, dnes je potrebné rozumne využiť exitujúci hospodársky rast a investovať do budovania modernej ekonomiky založenej na vedomostiach a inováciách. 

Je všeobecne známe, že z dlhodobého hľadiska nie je možné zvyšovať životnú úroveň a zároveň zakladať konkurencieschopnosť ekonomiky na nízkych výrobných nákladoch. Kľúčom k dlhodobej konkurencieschopnosti je rast produktivity založený na inováciách. Podstatou vedomostnej ekonomiky je vytvoriť prostredie, v ktorom vzdelávanie, veda, výskum a podnikateľské prostredie maximálne spolupracujú s cieľom nielen tvoriť nové nápady, ale ich aj v praxi premieňať na efektívnejšie pracovné procesy a nové produkty.
Hlavnou úlohou vzdelávacieho systému je tak pripravovať šikovných a tvorivých mladých ľudí, ktorí vedia spracúvať nové informácie, pracovať v tíme a  sú ochotní podstúpiť isté riziko. Systém vedy a výskumu musí časť týchto mladých ľudí prilákať a vytvoriť pre nich prostredie, v ktorom sa môžu venovať špičkovému základnému, ale aj aplikovanému výskumu. Kvalitne vzdelaní ľudia tiež musia mať podmienky na to, aby sa z nich mohli stať inovatívni podnikatelia, ktorí nápady vygenerované vedou a výskumom prinášajú do praxe a vytvárajú tak globálne konkurencieschopné slovenské firmy. Kvalitne vzdelaní ľudia, čo nechcú podnikať, by mali byť pripravení zamestnávať sa v existujúcich firmách, kde svoje zručnosti vedia využiť aj na zlepšovanie existujúcich pracovných procesov a ďalší rast produktivity slovenskej ekonomiky. 
Inými slovami, zmyslom budovania vedomostnej ekonomiky je vytvoriť prostredie, v ktorom by kvalitne vzdelaní ľudia na Slovensku pracovali na rozvíjaní unikátnych nápadov, a ich podnikaví kolegovia by tie nápady využívali na tvorbu nových pracovných miest a zlepšovanie životnej úrovne spoluobčanov prostredníctvom inovatívnych technologických firiem. Namiesto toho, aby Slovensko bolo len výrobnou linkou na reprodukciu  nápadov iných, by sa tak na Slovensku mali vymýšľať vlastné pracovné postupy a vyvíjať vlastné produkty, ktoré sa budú skladať doma  a v iných, menej vyspelých krajinách. 
Tempom a rozsahom štrukturálnych reforiem Slovensko v minulosti výrazne predbehlo svojich susedov. Rovnakú ambíciu máme dnes aj pri budovaní vedomostnej ekonomiky: predbehnúť krajiny ako Česko, dobehnúť krajiny ako Rakúsko a dostať tak Slovensko do prvej ligy krajín s najvyššou životnou úrovňou na svete. 

Aký je stav vedomostnej ekonomiky na Slovensku?

Potreba rozvíjať inovačný potenciál a budovať vedomostnú ekonomiku nie je žiadnou novinkou. Základy vedomostnej ekonomiky položila už v roku 2005 stratégia konkurencieschopnosti Minerva, ktorej cieľom bolo vytýčiť nový smer rozvoja slovenskej ekonomiky pre ďalšie volebné obdobia. Vďaka Minerve sa z  vedomostnej ekonomiky stala dôležitá téma, o ktorú sa začali zaujímať politici zo všetkých hlavných strán.    
Iniciatívy na podporu budovania vedomostnej ekonomiky sa následne stali súčasťou rôznych strategických dokumentov a aktivít vlády a regionálnych samospráv, ako boli napríklad Inovačná stratégia, Modernizačný program Slovensko 21, Národný strategický referenčný rámec, Národné programy reforiem a Regionálne inovačné stratégie.    
Napriek tomu je stav vedomostnej ekonomiky na Slovensku žalostný. Slovensko zaostáva v kľúčových oblastiach pre oblasť vedomostnej ekonomiky nielen za najvyspelejšími krajinami EÚ a OECD, ale aj za Poľskom, Maďarskom či Českou republikou. Sme jedinou krajinou Vyšehradskej štvorky (V4), ktorá nemá ani jednu vysokú školu v hlavných rebríčkoch najlepších svetových univerzít. Máme najnižší počet inovatívnych firiem  z krajín V4. V indexe najcitovanejších vedeckých článkov zaostávame nielen za krajinami V4, ale aj za krajinami ako je Brazília, Turecko či Mexiko. Slovensko tak zaostáva za špičkou Európy a naša dlhodobá perspektíva sa zhoršuje napriek tomu, že Slovenská republika dnes patrí medzi päť najrýchlejšie rastúcich krajín v EÚ. Slovenské investície do vzdelávania, vedy a výskumu patria medzi najnižšie v OECD, na Slovensku študuje minimum zahraničných študentov, a naopak odliv študentov zo Slovenska patrí v krajinách OECD k najvyšším. V inovačnom hodnotení krajín EÚ sa Slovensko prepadlo z 18. miesta v roku 2009 na 23. miesto v roku 2010. Aj keď problematike vedomostnej ekonomiky sa venuje množstvo strategických dokumentov, doteraz chýbala politická koordinácia iniciatív a ich implementácie na najvyššej úrovni.   
Náš prístup k budovaniu vedomostnej ekonomiky

Vedomostná ekonomika predstavuje komplexný ekosystém , v ktorom na seba vzájomne pôsobia sektory vzdelávania, výskumu  a vývoja a podnikania. Nejde o statický systém, v ktorom je možné jednotlivé oblasti nezávisle na sebe postupne „opravovať,“ ale o dynamický „ekosystém“, kde na seba jednotlivé časti vzájomne pôsobia, a na základe tohto vzájomného pôsobenia sa neustále vyvíjajú. Napríklad firmy sa rozhodujú, kde založiť nové pobočky na základe dostupnosti kvalifikovaných pracovných síl. Ak majú k dispozícii nižšie kvalifikované pracovné sily, stavajú montážne haly či servisné strediská, a nadväzujú spoluprácu s odbornými strednými a vysokými školami. Ak majú k dispozícii vysoko kvalifikovaných pracovníkov, zakladajú vývojové centrá alebo výrobu vysoko špecializovaných komponentov, a tie následne spolupracujú a vplývajú na výskumné či vývojové inštitúcie vo svojom okolí. Fungovanie jednotlivých oblastí tak nie je možné centrálne naplánovať, je možné len snažiť sa celý ekosystém usmerniť prostredníctvom motivačných faktorov, ktoré vznikajú na základe vzájomných vzťahov medzi jednotlivými oblasťami. 
Moderná vedomostná ekonomika vyžaduje moderný administratívny rámec, ako aj kvalitnú infraštruktúru informačných a komunikačných technológií (IKT).  Jedným z dôvodov, prečo doterajšie snahy o budovanie vedomostnej ekonomiky neboli úspešné, je, že existujúce strategické dokumenty nedostatočne reflektovali potrebu prepojenia jednotlivých častí systému a riešili každú oblasť samostatne, a často bez prepojenia národnej a regionálnej úrovne. 
Cieľom tohto dokumentu je zamerať sa práve na prepojenosť inovačného ekosystému a namiesto vyčerpávajúceho zoznamu národných ambícií identifikovať nevyhnutnú kritickú masu veľmi konkrétnych opatrení, ktoré umožnia Slovensku začať vytvárať efektívny inovačný ekosystém a vedomostnú ekonomiku.  
Pri tvorbe tejto stratégie sme sa preto riadili tromi základnými princípmi:
•	zameranie sa len na najdôležitejšie otázky a problémy,
•	preskúmanie problémov a ich príčin do hĺbky,
•	návrh konkrétnych opatrení na riešenie identifikovaných problémov.
Keďže hlavnou úlohou Minervy 2.0 je zabezpečiť koordináciu medzi aktivitami najdôležitejších nositeľov budovania vedomostnej ekonomiky na Slovensku, cieľom tohto dokumentu nie je nahrádzať stratégie jednotlivých ministerstiev a regionálnej samosprávy rôznymi alternatívami. Jeho úlohou je zabezpečiť, aby rôzne aktivity relevantných orgánov nepôsobili protichodne, a ak sa medzi jednotlivými aktivitami vyskytujú medzery, zabezpečiť ich vyplnenie. Nie všetky opatrenia uvedené v tomto dokumente sú nové, medzi navrhované opatrenia sme zaradili aj existujúce či avizované opatrenia z iných strategických dokumentov, pri ktorých sme pokladali za nevyhnutné zabezpečiť ich súlad,  koordináciu, excelentnosť a orientáciu na výsledky v rámci procesu budovania slovenského inovačného ekosystému. 
V každej z nami určených oblastí existujú mnohé ďalšie závažné problémy, ktoré je potrebné urgentne riešiť, ako napríklad problematika sociálnej inklúzie rómskeho obyvateľstva vo vzdelávaní či v priemysle. Budovanie vedomostnej ekonomiky teda nemôže byť jedinou prioritou tejto vlády, musí však byť jednou z jej hlavných priorít. Inteligentný rast založený na inováciách je aj jednou z hlavných priorít Európskej Únie v stratégii Európa 2020 a Slovenská republika si preto nemôže dovoliť v tejto oblasti ďalej zaostávať. Minerva 2.0 by sa tak mala stať strešným dokumentom vlády Slovenskej republiky v oblasti hospodárskej stratégie na najbližšie roky, a tým aj základom pre budúce Národné programy reforiem.

Kľúčom k úspešnej reformnej stratégii je aj zohľadnenie absorpčnej a implementačnej kapacity verejnej správy. Ak reformná stratégia obsahuje príliš veľa rôznych opatrení, hrozí, že sa pri tvorbe akčných plánov a ich implementácii stratí sústredenie a  potrebná hybnosť reformy. Zároveň je však nutné pristúpiť k budovaniu vedomostnej ekonomiky komplexne, nakoľko ak reformná stratégia nebude obsahovať nevyhnutnú kritickú masu základných opatrení potrebných na zabezpečenie fungovania celého ekosystému, vyjde reformná snaha nazmar. Bude napríklad zbytočné investovať do inštalačných grantov pre príchod  špičkových mladých vedcov na slovenské vedecké inštitúcie, ak zároveň nezabezpečíme dlhodobo fungujúci systém financovania vedy a  po vyčerpaní inštalačného grantu títo mladí vedci nebudú mať z čoho financovať svoju ďalšiu činnosť a živobytie. 
Tento dokument preto identifikuje nevyhnutnú sadu opatrení, ktoré je potrebné implementovať na vybudovanie inovačného ekosystému, je však potrebné realizovať ich spoločne a zanedbanie ktoréhokoľvek opatrenia môže ohroziť úspešnosť celej tejto reformnej vlny.  
Pri každom opatrení navrhujeme aj orgány štátnej správy, ktoré by mali byť zodpovedné za implementáciu navrhovaných riešení. V prvej fáze bude ich úlohou pripraviť pre každé opatrenie podrobné návrhy ďalšieho postupu vrátane konkrétnych a merateľných indikátorov napredovania a úspešnosti opatrení, identifikovať potrebné zdroje a konkrétne osoby a oddelenia zodpovedné za implementáciu opatrení tak, aby od 1. 1. 2012 bolo možné:
•	začať s realizáciou tých opatrení, ktoré nevyžadujú legislatívne zmeny, a 
•	predložiť potrebné návrhy legislatívnych zmien nevyhnutných pre realizáciu ostatných opatrení.
Financovanie opatrení bude patriť medzi priority vlády SR. 
Prehľad problémov Slovenskej vedomostnej ekonomiky a navrhovaných riešení
Oblasť	Problém	Riešenie	
Vzdelávanie	Nízka kvalita vzdelávania	1	Inovácia kurikula a štrukturálne zmeny 	
		2	Podpora sebahodnotiacich procesov	
Prepojenie Výskumu, Vývoja a Vzdelávania	Nedostatok špičkových ľudí	3	Granty a ceny pre podporu elitných  vedcov (Excellence Iniciatíva)	
		4	Inštalačné granty pre mladých vedcov	
		5	Systém popularizácie vedy	
		6	Obnova budov vzdelávacích a výskumných inštitúcií 	
 Výskum a vývoj	Slabé fungovanie vedeckých a vzdelávacích inštitúcií	7	Reforma riadenia vysokých škôl	
		8	Zásadná reforma  SAV	
Prepojenie Výskumu a Vývoja a Podpory Podnikania (PP)	Neefektívne a nedostatočné financovanie výskumu a vývoja	9	Nový grantový systém pre akademický výskum	
		10	Grantový systém na aplikovaný výskum	
		11	Radikálne efektívnejšie využite budúcich ŠF EÚ na vedu, výskum a inovácie	
	Slabý prenos poznatkov do praxe
 
 	12	Národný systém pre transfer technológií	
		13	Legislatíva a postupy ovplyvňujúce duševné vlastníctvo	
		14	Špičková infraštruktúra pre elitný výskum	
Podpora podnikania	Málo a slabé domáce technologické firmy
 	15	Medzinárodný systém technologických inkubátorov	
		16	SBIR (Program na financovanie inovatívneho výskumu)	
	Slabé  zapojenie nadnárodných firiem 	17	Stimuly pre investície do výskumu a vývoja	
Prepojenie PP a Vzdelávania	Vzdelávanie odtrhnuté od praxe	18	Systém celoživotného vzdelávania pre inovácie	
	Nedostatočná výchova k podnikavosti	19	Podpora praktickej výučby podnikania	
Systémové slabiny	Nedostatok politickej koordinácie	S.1	Inovačná rada vlády	
	Administratívne prekážky	S.2	Odbyrokratizovanie štrukturálnych fondov EÚ	
		S.3	Zníženie regulačného bremena	
		S.4	Novelizácia zákona o verejnom obstarávaní	
		S.5	Štipendium M.R. Štefánika	
	Chýbajúca podpora a administratívne prekážky v medzinárodnej mobilite	S.6	Aktualizácia migračnej politiky	
	Slabá účasť v medzinárodných systémoch 	S.7	Internacionalizácia vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania	
Na nasledujúcich stránkach popisujeme jednotlivé problémy a ich hlavné príčiny a identifikujeme konkrétne riešenia na ich odstránenie. Do septembra 2011 vytvoríme spolu so zainteresovanými rezortmi akčné plány a rozpočty pre implementáciu týchto riešení.
Konkrétne kroky pre rozvoj vedomostnej ekonomiky na Slovensku

Vzdelávanie

Problém: Nízka kvalita vzdelávania

Nevyhnutnou podmienkou pre budovanie vedomostnej ekonomiky je vzdelávací systém, ktorý vychováva ľudí schopných nezávisle a kreatívne uvažovať. V dnešnej informačnej dobe je kľúčové, aby vzdelávací systém naučil mladých ľudí efektívne prijímať, spracovávať a tvoriť nové informácie, a nie aby ich primárne nútil memorovať existujúce poznatky, ktoré aj tak rýchlo zastarajú. Súčasný vzdelávací systém neodráža potreby praxe, pričom zamestnávatelia sa sťažujú na nepripravenosť a nesamostatnosť absolventov.
Slovenská republika v oblasti vzdelávania zaostáva za ostatnými krajinami V4, a aj za priemerom OECD. Kým Poľsko a Maďarsko sa v programe medzinárodného hodnotenia študentov krajín OECD umiestňujú aspoň na úrovni priemeru a ich výsledky sa zlepšujú, slovenskí študenti sa umiestňujú pod priemerom OECD a ich výsledky sa za šesť rokov testovania významne nezmenili. Slovenskí stredoškoláci pritom dosahujú priemer OECD v matematike a v oblasti zberu informácií, výrazne slabší sú ale v prírodných vedách a pri vyhodnocovaní prečítaných informácií. Naši študenti sú teda najslabší práve v oblastiach, ktoré najviac vyžadujú kritické myslenie a sú najdôležitejšie pre rozvoj vedomostnej ekonomiky. 
Potrebu zásadnej zmeny prístupu k vzdelávaniu ilustruje štúdia spoločnosti McKinsey Ako sa najlepšie školské systémy sveta stále zlepšujú:  „systémy na ceste od primeraných k dobrým vo všeobecnosti charakterizované menej vzdelanými učiteľmi, prísne kontrolujú vzdelávací proces pretože minimalizácia rozdielov medzi triedami a školami je na tejto úrovni kľúčom k rastúcej výkonnosti. Naopak systémy, ktoré sa posúvajú z dobrých na výborné a sú charakterizované skúsenejšími učiteľmi, poskytujú len všeobecnejšie rámcové pravidlá pre učebné postupy a osnovy, pretože kreativita učiteľov, zdieľanie nápadov a inovácie v rámci škôl sú hlavným motorom ďalšieho zlepšovania.“ Slovensko má ašpiráciu vytvoriť výborný vzdelávací systém, stále sa však pokúša to dosiahnuť nástrojmi, ktoré sú adekvátne len pre menej kvalitné systémy.    
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Zastarané vzdelávacie metódy a slabý dôraz na rozvoj kľúčových kompetencií žiakov	Inovácia kurikula a štrukturálne zmeny (1)  a internacionalizácia (S.7)	
Kvalita učiteľov	Podpora sebahodnotiacich procesov (2) a internacionalizácia (S.7)	
Konzervatívne vedenie škôl	Podpora sebahodnotiacich procesov (2) a štrukturálne zmeny (1)	
Slabé prepojenie na svetové trendy	Podpora mobility študentov, pedagógov a vedcov internacionalizáciou vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania (S.7)	
Nízka miera reflexie a evaluácie škôl	Podpora sebahodnotiacich procesov (2)	
Nízka miera kooperácie a tímovej spolupráce učiteľov a škôl	Inovácia kurikula a štrukturálne zmeny (1)	
Odborné vzdelávanie často odtrhnuté od praxe	Systém celoživotného vzdelávania (18)	
Poznámka: Keďže fungovanie vysokých škôl a kvalita vyššieho vzdelávania je úzko prepojená s fungovaním vedných a vzdelávacích inštitúcií, venujeme sa problémom vysokého školstva v tejto sekcii.

Riešenie 1: Inovácia kurikula a štrukturálne zmeny
Pripravíme komplexnú reformu vzdelávacieho systému, ktorá sa zameria na podporu rozvoja kľúčových kompetencií absolventov a na podporu ďalšieho vzdelávania učiteľov a zvyšovanie kooperácie a tímovej spolupráce učiteľov v škole a medzi školami. Navrhované zmeny sa zamerajú najmä na:
•	podporu a rozvíjanie kľúčových kompetencií a zručností žiakov, ktoré sú potrebné pre praktický život a ďalší proces vzdelávania s dôrazom na čitateľskú, matematickú, prírodovednú finančnú a digitálnu gramotnosť, 
•	špeciálnu podporu žiakom, ktorí majú nedostatočnú úroveň čitateľských zručností. Vzdelávanie tejto skupiny žiakov sa spája s rizikom, že nepostačujúce čitateľské zručnosti budú mať negatívny dopad na ich ďalšie vzdelávanie, osobný i pracovný život. Títo žiaci budú mať zabezpečenú špeciálnu a systematickú podporu vo vyučovaní s pomocou asistentov učiteľov, odborných pracovníkov, vychovávateľov a pod.,
•	znižovanie rozdielov v kvalite škôl, vytvoríme podmienky pre rozvoj škôl so zreteľom na školy, ktoré majú žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia,
•	premenu škôl na učiace sa organizácie spoluprácou tímov pedagogických a odborných zamestnancov v školách a školských zariadeniach, hľadaním lokálnych riešení a podporou zdieľania najlepších skúseností, inkluzívnou výchovou a vzdelávaním v školách, podporou praxe učiteľov v praxi a zapojením odborníkov z praxe do výučby a vytváraním podmienok pre učenie sa v komunite, a
•	zvyšovanie profesionality riaditeľov škôl a školského manažmentu.
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR.

Riešenie 2: Podpora sebahodnotiacich procesov

V súčasnosti majú školy, učitelia, žiaci a ich rodičia k dispozícii len obmedzené množstvo informácií, na základe ktorých by bolo možné posúdiť kvalitu vzdelávania a jeho prínos pre budúce uplatnenie. Pre učiteľov a riaditeľov je tak ťažké identifikovať možnosti a potreby zlepšení, pre rodičov a žiakov zas vybrať si najvhodnejšiu školu. Podporíme preto procesy, ktoré potrebné informácie zozbierajú a sprístupnia:
•	podporíme procesy sebahodnotenia škôl tak, aby skúsenosti a tvorivosť učiteľov mala priamy vplyv na riadenie a profilovanie škôl a aby umožňovala progresívny rast kvality škôl a vzdelávania, 
•	podporíme externé hodnotenie a monitorovanie úrovne škôl, ktorá poskytne objektívnu spätnú väzbu školám o stave vzdelávania a trendoch na všetkých stupňoch primárneho a sekundárneho vzdelávania – ISCED 1, ISCED 2 a ISCED 3, 
•	podporíme zber a sprístupnenie informácií o dopyte po absolventoch rôznych typov škôl a študijných odborov, ako aj informácie o ďalšom uplatnení absolventov jednotlivých škôl (zamestnanie resp. ďalšie štúdium).

Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR a splnomocnencom vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

Prepojenie vzdelávania, vedy a výskumu

Problém: Nedostatok špičkových ľudí
 
Najlepší študenti odchádzajú do zahraničia, a kvalitní absolventi sa presúvajú do súkromného sektora, väčšinou úplne mimo oblasti výskumu či inovácií. Výsledkom je, že na vysokých školách chýba silná stredná generácia profesorov a výskumníkov. Kvalitu ešte stále udržiavajú starnúci profesori, ktorí však nemajú svoje skúsenosti komu odovzdávať. Stráca sa tak kontinuita, a ak sa situácia nezmení, výsledkom môže byť ťažko zvrátiteľný úpadok vysokého školstva a následne aj celej ekonomiky. 
Odchádzajúcich študentov a profesorov navyše nemá kto nahradiť, pretože mobilita smerom do SR je značne obmedzená vízovou politikou a politikou pobytu cudzincov v SR, ako aj rôznymi administratívnymi prekážkami zo strany cudzineckej polície, ministerstiev a ambasád. Podľa údajov OECD v roku 2007 v zahraničí študovalo až 10,3% slovenských študentov (viac ako v Bulharsku, porovnateľné s Uzbekistanom a Marokom), kým na Slovensku študovalo menej ako 1% zahraničných študentov (jedna z najnižších hodnôt v OECD, porovnateľná s Tureckom a Poľskom, a ďaleko za Maďarskom či Českom).
Aby sa tento proces zvrátil, potrebujeme na Slovensku čo najskôr podporiť kvalitných vedcov a výskumníkov tak, aby neodchádzali do zahraničia alebo do nesúvisiacich sektorov súkromnej sféry. Potrebujeme tiež priviesť na Slovensko špičkových vedcov a profesorov zo zahraničia,  či už na obmedzený čas alebo natrvalo. 
Nedostatok špičkových ľudí sa však netýka len odborného personálu. Chýbajú aj top manažéri a administratívni pracovníci, ktorí by mohli na slovenské inštitúcie prinášať inovatívne prístupy zo zahraničia, zjednodušovať študentom a pedagógom administratívu a inak podporovať vysokoškolských učiteľov v ich práci. 

Príčiny problému a navrhované riešenia:
Nízke platy	Excellence iniciatíva (3)* a inštalačné granty (4) * pokryjú úvodné náklady na najlepších pedagógov a vedcov, Reforma riadenia (7 - 8) umožní oceniť kvalitu 	
Nedostatočný rozpočet na VaV	Excellence iniciatíva (3) *a nové systémy grantov (9 a 10) *	
Infraštruktúra neumožňuje robiť pokročilú vedu a výskum	Isté zlepšenie vďaka štrukturálnym fondom EÚ, na ktoré nadviaže Špičková infraštruktúra pre elitný výskum (14)	
Zlé psychické pracovné prostredie	Excellence iniciatíva (3)*  a inštalačné granty (4) * zvýšia kvalitu pracovných kolektívov. 
Systém popularizácie vedy (5)* pritiahne viac mladých talentovaných študentov.
Reforma riadenia vysokých škôl (7) a SAV (8) vytvorí väčší priestor pre iniciatívu a inovácie.	
Zlé fyzické pracovné prostredie	Obnova budov (6)	
Prekážky pre príchod a pobyt zahraničných študentov, vysoko kvalifikovaných pracovníkov, vedcov  či profesorov	Aktualizácia migračnej politiky (S.6) 	
* Množstvo navrhovaných riešení v tomto materiáli má formu grantových programov. Pre všetky tieto navrhované riešenia platí, že pri ich realizácii sa budú v maximálnej možnej miere dodržiavať zásady stanovené v Odporúčaní Európskej komisie z 11. marca 2005 týkajúce sa Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov (dostupné na http://ec.europa.eu/euraxess/pdf/brochure_rights/kina21620b9c_sk.pdf).
Riešenie 3: Granty a ceny na pritiahnutie a podporu elitných vedcov (Excellence Iniciatíva)

Vytvoríme národný systém na podporu výskumu, ktorý umožní vysokým školám a iným akademickým vedeckým pracoviskám pritiahnuť špičkových profesorov zo zahraničia, resp. udržať na Slovensku špičkových slovenských vedcov a profesorov. 
Iniciatíva je modelovaná podľa úspešných zahraničných programov, ako sú Canada Chairs a nemecká Exzellenzinitiative. Prostredníctvom tohto nástroja bude periodicky vyhlasovaná medzinárodná výzva, v rámci ktorej budú môcť slovenskí alebo zahraniční vedci svetovej kvality získať výnimočne veľký finančný grant na realizovanie výskumu a terciálneho vzdelávania na konkrétnej vysokej škole alebo vedeckom pracovisku na Slovensku. Grant bude možné použiť na nadštandardný plat jeho nositeľa, ako aj na financovanie jeho výskumného tímu a aktivít.
Podpora špičkových vedcov tak prinesie hostiteľským inštitúciám hneď niekoľko výhod: nositelia grantov prinesú na tieto inštitúcie moderné výskumné a vzdelávacie metódy, ktoré zvýšia aj motiváciu ich študentov a kolegov. Nositelia zároveň inštitúciám prinesú finančné prostriedky na podporu výskumných tímov a aktivít, takže z ich prítomnosti bude profitovať aj samotná hostiteľská inštitúcia, ktorá tak bude mať motiváciu snažiť sa nositeľov grantov priťahovať napríklad znižovaním administratívnej záťaže či spríjemnením prostredia, ktoré sa pozitívne prejavia aj pre ostatných zamestnancov či študentov. A na záver prítomnosť špičkových vedcov umožní hostiteľskej inštitúcii bližšie sa oboznámiť a preniknúť aj v spriaznených odvetviach do významných medzinárodných aktivít a sietí, do ktorých je nositeľ grantu zapojený.
Aby sa odstránili administratívne prekážky zamestnávania príjemcov grantov, upravíme zároveň zákony o pobyte cudzincov a o službách v zamestnanosti. Podmienkou účasti v projekte budú vedecké výsledky príjemcu,  existujúci výskum v danej oblasti na prijímajúcej vysokej škole a záväzok príjemcu grantu okrem vedeckej činnosti aj odučiť isté množstvo prednášok na prijímajúcej inštitúcii alebo spolupracujúcej vysokej školy. O pridelení grantu bude rozhodovať odborná komisia s väčšinou zahraničných členov schopná posúdiť kvalitu výskumu a výstupov žiadateľov.  
Aby sme ešte viac motivovali najlepších Slovenských vedcov k špičkovým výkonom a zvýšili spoločenskú prestíž špičkových vedcov, zavedieme „vedeckú cenu“ za najúspešnejšie projekty slovenských vedcov za posledných 5 rokov. Cenu bude udeľovať komisia renomovaných vedcov zo zahraničia. Cena bude mať porovnateľnú hodnotu ako príspevok najvyššej úrovne excellence iniciatívy, na rozdiel od tejto iniciatívy bude však jedinou podmienkou na jej využitie, že príjemca cenu investuje do vlastného výskumu na Slovensku a ako osobné finančné ohodnotenie pritom nepoužije viac ako 20% z dotovanej sumy, rovnomerne rozložené do ďalších 5 rokov. 

 Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

Riešenie 4: Inštalačné granty pre mladých vedcov

Vytvoríme systém inštalačných grantov, ktoré poskytnú silnú motiváciu najtalentovanejším mladým vedcom pokračovať vo výskumnej práci po skončení doktorandského štúdia. Granty bude možné použiť na financovanie nadštandardného platu jeho prijímateľa, ako aj jeho výskumných aktivít po dobu 3-5 rokov.  
Žiadateľmi môžu byť absolventi vysokej školy na Slovensku, alebo študenti zo Slovenska ktorí študovali a momentálne pôsobia v zahraničí, ale chcú sa vrátiť na Slovensko a pokračovať tu vo svojej práci.
Grant bude tiež podmienený záväzkom prijímateľa zotrvať po celú dobu v slovenskej výskumnej  inštitúcii a o jeho pridelení bude rozhodovať odborná komisia s medzinárodným zastúpením schopná posúdiť kvalitu výskumu a publikácií žiadateľov.  
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

Riešenie 5: Systém popularizácie vedy

Slovensko je jednou z mála krajín OECD, ktoré venujú minimálnu pozornosť motivovaniu a pritiahnutiu mladých ľudí k technickým disciplínam a vedecko-výskumnej kariére. V rámci programu bude po vzore najefektívnejších a najúspešnejších príkladov z OECD vybudované moderné interaktívne vedecké múzeum (prípadne viacero menších centier). Tieto budú slúžiť ako moderné centrá pre popularizáciu vedy s úlohou predstavovať hravou formou vedu a jej výsledky širokej verejnosti, s dôrazom na komunikáciu s deťmi a mládežou. 
Popularizácia vedy bude zároveň podľa vzoru siedmeho rámcového programu EÚ aj podmienkou pri podpore v rámci všetkých ostatných grantov a projektov, aby každý výskumník pri svojej práci uvažoval o tom aký význam bude mať jeho výskum pre spoločnosť a zároveň sa usiloval aj svoj výskum kvalitne prezentovať. 
Okrem toho budú vytvorené systematické programy a politiky na popularizáciu vedy, s významným zapojením zo strany súkromných a mimovládnych inštitúcií a so súkromným financovaním. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku. 

Riešenie 6: Obnova budov vzdelávacích a výskumných inštitúcií 

Budovy mnohých vzdelávacích a výskumných inštitúcií sa nachádzajú v dezolátnom stave, najmä v Bratislavskom kraji kde nebolo na obnovu budov možné využiť prostriedky štrukturálnych fondov EÚ. Na zlepšenie fyzického pracovného prostredia ale aj zvýšenie príťažlivosti slovenských vysokých škôl je potrebná obnova vysokoškolskej infraštruktúry (budov pre účely výskumu a výučby, ale napríklad aj školských internátov, jedální či športovísk vysokých škôl). 
Pripravíme preto projekty obnovy infraštruktúry vysokých škôl a verejných výskumných inštitúcií s použitím inovatívnych finančných nástrojov podľa vzoru najlepšej praxe Európskej únie tak, aby sa neznižovali priame zdroje určené na podporu výskumu a vývoja. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom financií SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

V ýskum a vývoj

Problém: Slabé fungovanie vedeckých a vzdelávacích inštitúcií

Slovenské vedecké inštitúcie sa pravidelne umiestňujú na chvoste rebríčkov produktivity OECD. Ani jedna slovenská vysoká škola sa nenachádza v hlavných rebríčkoch najlepších svetových univerzít. S menej ako jedným vedeckým článkom na hlavu Slovensko v roku 2008 patrilo k najslabším krajinám OECD. Ešte horšie sme na tom pri pohľade na podiel slovenských článkov medzi jedným percentom najcitovanejších článkov, kde v rokoch 2006 až 2008 slovenské inštitúcie predstavovali len cca 0.1%. 
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Slabá motivácia spolupracovať so súkromným sektorom	Reforma riadenia vysokých škôl (7)	
Slabá motivácia produkovať kvalitné vedecké výstupy	Reforma riadenia vysokých škôl (7), Reforma SAV (8), Nový grantový systém pre akademický výskum (9)	
Zákonné prekážky brániace  SAV spolupracovať so súkromným sektorom	Reforma SAV (8)	
Zameranie na kvantitu a nie kvalitu študentov	Reforma riadenia vysokých škôl (7)	
Obmedzená kvalita manažmentu akademických inštitúcií	Reforma riadenia vysokých škôl (7) a Reforma SAV (8)	
Nedostatok špičkových ľudí	Opatrenia 3 - 6	

Riešenie 7: Reforma riadenia vysokých škôl 

Na základe analýzy najlepších praktík riadenia a inštitucionálneho financovania zo zahraničia pripravíme druhú novelu zákona o vysokých školách, v ktorej upravíme pravidlá správy, riadenia a financovania vysokých škôl. Kľúčovou časťou reformy budú úpravy spôsobu voľby alebo menovania, zloženia, kompetencií, postavenia a vnútorných vzťahov orgánov, ktoré sa podieľajú na správe a riadení vysokých škôl. Úpravy budú mať za úlohu lepšie zohľadniť nielen postoj akademickej samosprávy, ale aj vedeckých špičiek a externých partnerov vysokých škôl (miestna samospráva, súkromní partneri, a pod.). 
V oblasti financovania sa zameriame na analýzu a zefektívnenie diferencovaného odmeňovania založeného na kľúčových výkonnostných indikátoroch a priorít určených ministerstvom. Súčasťou kritérií musí byť aj spolupráca so súkromným sektorom v oblasti vzdelávania a výskumu. Zavedieme tiež pravidlá pre tvorbu a zverejňovanie informácií o fungovaní verejnej a štátnej vysokej školy, ktoré umožnia verejnosti lepšie kontrolovať hospodárenie a fungovanie verejných a štátnych vysokých škôl.  Rovnaké pravidlá budú v relevantnom rozsahu platiť aj pre súkromné vysoké školy, v prípade, ak budú prijímateľmi verejných zdrojov.  
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR. 

Riešenie 8: Zásadná reforma Slovenskej akadémie vied (SAV)

Súčasné fungovanie SAV je z viacerých hľadísk problematické. Po prvé, medzi jednotlivými ústavmi SAV sú významné rozdiely z hľadiska kvality a rozsahu výskumných a  vzdelávacích aktivít. Po druhé, existujú rôzne právne a administratívne bariéry, ktoré brzdia rozvoj SAV. Po tretie, ak má štát naďalej zásadným spôsobom financovať takúto výskumnú inštitúciu, je nevyhnutné, aby jej pracovníci realizovali aktivity, z ktorých výsledkov priamym spôsobom benefituje širšia spoločnosť (to platí v prípade, ak realizujú aplikovaný výskum a vývoj), alebo aby boli systematicky začlenení do procesu terciálneho vzdelávania (to platí v prípade, ak realizujú základný výskum a vývoj).
Preto zrealizujeme zásadnú reformu SAV, ktorej cieľom bude výraznejšia podpora špičkových pracovníkov a pracovísk a reforma a v najhoršom prípade eliminácia pracovísk, ktoré nevykazujú požadované parametre. Súčasťou reformy bude zmena zákona o SAV, ako aj zmena financovania SAV, s cieľom vytvoriť tlak na kvalitu.
Súčasťou reformy budú okrem iného aj nasledovné opatrenia:
•	Zníženie priameho inštitucionálneho financovania SAV prostredníctvom rozpočtovej kapitoly na úkor financovania viazaného na plnenie merateľných kvalitatívnych kritérií, návrh úprav kritérií a ich monitorovania, s tým, že súčasťou reformy budú prechodné mechanizmy, ktoré zabezpečia, že z krátkodobého hľadiska nedôjde k zníženiu celkových prostriedkov pre SAV, a s tým, že v dôsledku reformy z krátkodobého ani dlhodobého hľadiska nedôjde k zníženiu štátnych výdavkov na vedu a výskum. 
•	Podmienenie inštitucionálnej finančnej podpory realizáciou aktivít, z ktorých priamo benefituje spoločenská prax, a/alebo systematickým zapojením do procesu terciálneho vzdelávania.
•	Transformácia SAV z rozpočtovej na verejnú výskumnú inštitúciu s právom vytvárať obchodné spoločnosti a vkladať do nich hmotný majetok a prenajímať nehmotný majetok.
•	Prevod majetku štátu spravovaného SAV do vlastníctva SAV alebo jednotlivých ústavov SAV na základe nezávislej odbornej analýzy, ktorá posúdi možnosti resp. navrhne zákonné bariéry na ochranu tohto majetku.
•	Zavedenie jednotných procesov a záväzných pravidiel pre oblasť administratívy, správy duševného vlastníctva, spolupráce so spoločenskou praxou a prípadne ďalších.

Za implementáciu zodpovedá: Slovenská akadémia vied v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

Prepojenie vedy a výskumu a podnikateľského prostredia

Problém: Neefektívne a nedostatočné financovanie výskumu a vývoja

Objem a štruktúra verejných a aj súkromných výdavkov na výskum a vývoj na Slovensku výrazne zaostáva za potrebami modernej vedomostnej ekonomiky. Z hľadiska samotného objemu sa Slovensko nachádza na chvoste krajín EÚ aj OECD. Hoci celkový objem plánovaných verejných výdavkov na vednú infraštruktúru v súčasnosti prudko narastá vďaka štrukturálnym fondom EÚ, štruktúra a nastavenie výdavkov sú veľmi zlé. Len za posledné tri roky boli do vedy bez akejkoľvek jasnej koncepcie (z hľadiska verejných výdavkov a záväzkov) schválené investície vo výške približne miliardy EUR. Na druhej strane, na Slovensku vôbec neexistujú nástroje, cez ktoré by štát finančne podporoval niektoré typy výdavkov na výskum a vývoj, ktoré vo všetkých vyspelých ekonomikách štát podporuje a musí podporovať kvôli štandardným zlyhaniam trhu, ako sú napríklad pozitívne externality. Ide najmä o výskum primárne realizovaný firmami, ktorého výstupom sú nové technológie a riešenia konkrétnych hospodárskych  alebo spoločenských problémov.
Drvivá väčšina verejných výdavkov na vedu, mimo štrukturálnych fondov EÚ, má formu inštitucionálneho financovania, to znamená, že nie je alokovaná formou súťaží konkrétnych vedeckých tímov o konkrétne výskumné a vývojové projekty, ale ako balík prostriedkov pre celé inštitúcie. O  ďalšom prerozdeľovaní a alokácii týchto prostriedkov rozhodujú vysoké školy a SAV, a väčšina z nich smeruje na základný výskum.
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Nízke investície štátu do VaV	Prostredníctvom väčšiny navrhovaných nástrojov sa vytvára priestor na efektívne zvýšenie výdavkov štátu na VaVVaV	
Nízke investície súkromného sektora do VaV a nerozvinutý trh rizikového kapitálu v SR	Stimuly (17), podpora inovatívnych firiem (16), SBIR (16) a iniciatíva JEREMIE 	
Existujúce grantové schémy slabo zohľadňujú kvalitu a výsledky	Nový grantový systém pre vedu (9)	
Príliš veľká časť prostriedkov ide na neadresnú inštitucionálnu podporu	Reforma riadenia vysokých škôl (7) a SAV  (8) prehodnotí aj systém financovania VaV na týchto inštitúciách	
Neadresné a nekoordinované používanie rezortných výskumných ústavov	Systém grantov na aplikovaný výskum (10)	
Neefektívne využívanie štrukturálnych fondov EÚ	Špičková infraštruktúra pre elitný výskum (14)	
Slabé zapájanie slovenských inštitúcií do medzinárodných programov	Nový grantový systém pre vedu (9) posilní aj sprostredkovateľskú a informačnú funkciu APVV ohľadom medzinárodných príležitostí. Systém grantov na aplikovaný výskum (10) bude obsahovať nástroje na podporu bilaterálnej spolupráce. 	
Neexistujúce financovanie z vlastných zdrojov vysokých škôl	Opatrenia  (9-14) umožnia vysokým školám profitovať z vlastného výskumu a vytvoria prostriedky na reinvestície do VaV	

Riešenie 9: Nový grantový systém pre akademický výskum

Slovensko má špecializovanú centrálnu štátnu agentúru na súťažné financovanie výskumu a vývoja (APVV), avšak tá funguje veľmi neefektívne. Jej súčasné nastavenie nezabezpečuje tvorbu optimálnych finančných programov, ani objektívny a transparentný výber najkvalitnejších projektov. Administratívne a ani obsahové nastavenie ňou financovaných grantov taktiež nie je optimálne. Navyše, financovanie APVV z verejných zdrojov výrazne kolíše. Preto zrealizujeme zásadnú reformu APVV, vrátane revízie interných procesov a systému hodnotenia projektov, ktorá odstráni tieto nedostatky. 
V rámci výskumných projektov slovenských inštitúcií umožníme aj financovanie zahraničných partnerov (partnerstiev so zahraničnými inštitúciami) za podmienok, ktoré pomôžu chrániť duševné vlastníctvo vytvorené na Slovensku. Vytvoríme efektívne podmienky na to, aby bolo do riadenia a chodu APVV zapojených čo najviac špičkových zahraničných vedeckých osobností a odborníkov v oblasti manažmentu vedy. Zavedieme systém garantovaného financovania, ktorý stabilizuje základnú mieru financovania APVV z verejných zdrojov, ale aj pravidelný systém hodnotenia ekonomických a spoločenských prínosov systému. Posilníme aj informačnú a sprostredkovateľskú funkciu APVV s cieľom podporiť zapájanie slovenských subjektov do európskych výskumných štruktúr a grantových programov.  
V oblasti základného aj aplikovaného výskumu zohľadníme rôzne potreby a finančnú náročnosť výskumu v oblastiach prírodných a spoločenských vied, a vytvoríme rôzne grantové schémy alebo výzvy, ktoré zodpovedajú ich špecifickým potrebám. Zavedieme tiež špecifické výzvy zamerané na hodnotenie verejných politík a sociálne experimentovanie, ktorých cieľom bude podporiť národný výskum zameraný na špecifické potreby slovenskej spoločnosti.  
Súčasťou reformy bude aj vytvorenie viacstupňového grantového systému na podporenie základného a aplikovaného výskumu s nasledujúcimi parametrami:
•	Transparentné prideľovanie malých počiatočných grantov na základe posudkov žiadostí odbornými hodnotiteľmi, 
•	Ďalšie výrazne vyššie financovanie na základe hodnotenia pokroku výskumu verejnou komisiou s prevahou zahraničných hodnotiteľov. 

Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.
Riešenie 10: Grantový systém pre aplikovaný výskum

V súčasnosti na Slovensku neexistuje efektívny, transparentný a stabilný grantový systém na podporu aplikovaného výskumu a vývoja prepojeného na potreby hospodárskej a spoločenskej praxe. Aj keď Slovensko má uzatvorených vyše dvadsať bilaterálnych zmlúv o medzinárodnej spolupráci v oblasti výskumu a vývoja, možnosti reálnej spolupráce sú veľmi obmedzené. S výnimkou podpory mobility totiž spravidla neexistujú nástroje ani finančné prostriedky na podporu dlhodobej spolupráce na výskumných a vývojových aktivitách slovenských firiem či inštitúcií a ich zahraničných partnerov. Mnohé krajiny pritom do bilaterálnej spolupráce investujú značné sumy a Slovensko by tak za relatívne malú investíciu mohlo pre svoje firmy a inštitúcie získať zaujímavých partnerov so silnou domácou finančnou či inštitucionálnou podporou.

V nadväznosti na reformu APVV vytvoríme nový dopytovo orientovaný grantový systém na podporu aplikovaného výskumu a vývoja a prehodnotíme rozdelenie grantových prostriedkov medzi základný a aplikovaný výskum s cieľom zabezpečiť ich vyvážené využívanie. Systém bude vytvorený na báze obdobných princípov transparentnosti a efektívnosti ako v prípade grantov pre akademický výskum. V tomto prípade však bude dôraz kladený na podporu iba takých projektov, ktoré sú poháňané priamym dopytom z hospodárskej a spoločenskej praxe a sú zamerané na tvorbu nových, priamo využiteľných výrobkov, technológií, postupov, služieb či politík s využitím na Slovensku a s globálnym potenciálom. 
Okrem priamych výskumných aktivít budú v rámci systému spolufinancované aj nepriame aktivity podporujúce výskumnú spoluprácu medzi firmami a akademickými pracoviskami, ktoré sú štandardne podporované štátom aj v najvyspelejších krajinách OECD. V tomto systéme umožníme v rámci výskumných projektov slovenských inštitúcií aj financovanie zahraničných partnerov (partnerstiev so zahraničnými inštitúciami), a vytvoríme možnosti na národnú podporu vysoko medzinárodne hodnotených projektov vytvorených v rámci rámcových programov EÚ. 

Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku, po konzultácii s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 

Riešenie 11: Radikálne efektívnejšie využitie budúcich štrukturálnych fondov EÚ na vedu, výskum a inovácie

Jednou z hlavných priorít Európskej únie deklarovaných v stratégii Európa 2020 je podpora rastu založeného na inováciách. Je preto veľmi pravdepodobné, že v súlade so strategickými prioritami EÚ bude mať Slovensko v budúcom programovom období (na roky 2014-2020) k dispozícii ešte väčší objem štrukturálnych fondov EÚ na výskum a vývoj, ako tomu bolo doteraz.
 
Tieto prostriedky môžu dramaticky zvýšiť kvalitu vedy a globálnu konkurencieschopnosť slovenského hospodárstva. To je však možné iba pod podmienkou, že ich budeme využívať dramaticky efektívnejšie ako doteraz, t. j. že sa budú využívať na základe dôkladne pripravenej a premyslenej koncepcie a systému, a že sa prenesie dôraz zo súčasnej kontroly formálnych procesov (výkazy, potvrdenia a dokumentácia) na užitočné výstupy projektov.

Preto pripravíme takúto koncepciu a systém, vrátane relevantných operačných programov. S týmto cieľom zrealizujeme systematické a podrobné analýzy („midterm review“) doterajšieho fungovania Operačného programu Výskum a  Vývoj, Vzdelávanie a Konkurencieschopnosť a Hospodársky Rast. Porovnáme ich fungovanie s relevantnými „benchmarkmi“ zo zahraničia, identifikujeme medzery v existujúcich programoch, a pripravíme štúdie vykonateľnosti pre hlavné identifikované priority tak, aby nastavenie týchto operačných programov a ich výziev vychádzalo už z reálne identifikovaných potrieb a možností slovenskej vedy a širšej hospodárskej a spoločenskej praxe aj v súlade s inovačnými potrebami samosprávnych krajov identifikovaných v Regionálnych inovačných stratégiách.
 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR, Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvom financií SR, Ministerstvom zdravotníctva SR, Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.
Problém: Slabý prenos poznatkov do praxe

Prijatím Bayh-Doleovho zákona v USA v roku 1980 získali americké univerzity možnosť, ale aj povinnosť patentovať si výsledky výskumu financovaného federálnymi grantmi. Tým získali aj schopnosť licencovať výsledky svojho výskumu a profitovať z jeho komercializácie. V tejto súvislosti vznikol na amerických univerzitách premyslený a profesionálny systém špecializovaných politík a pracovísk, ktorých úlohou je chrániť duševné vlastníctvo univerzít a sprostredkovávať prenos poznatkov a nápadov do komerčnej sféry. Príklad USA nasledovali mnohé európske krajiny ako napríklad Veľká Británia, Nemecko, Dánsko či Belgicko. V roku 2004 predstavovali príjmy univerzít z licenčných práv vyše 900 miliónov dolárov v USA, 80 miliónov dolárov v Austrálii, či 3 milióny eur vo Švajčiarsku.    
Slovenské prostredie však slabo motivuje vysoké školy aktívne pomáhať ich študentom a vysokoškolským učiteľom a vedcom komercializovať výsledky ich práce. Právne postavenie štátom financovaných vysokých škôl a výskumných ústavov a pravidlá nakladania s ich majetkom zároveň sťažujú napriek pomerne nízkemu vyťaženiu mnohých zariadení možnosť poskytnúť tieto zariadenia k dispozícii svojim podnikateľsky zameraným študentom, resp. iným firmám, ktorí by mali záujem o aplikovaný výskum a boli ochotní sa s týmito inštitúciami podeliť o výťažok z výsledkov takéhoto výskumu. 
Výsledkom je extrémne nízka patentová aktivita vysokých škôl. Z vyše 4 tisíc patentových žiadostí podaných univerzitami v krajinách EÚ a vyše 16 tisíc v OECD v rokoch 2004 - 2006, len dve žiadosti pochádzali od slovenských vysokých škôl, kým napríklad Česká Republika ich mala 13 a Rakúsko 124. 
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Chýbajú motivácie pre vedcov aj inštitúcie	Národný systém pre transfer technológií (12)	
Chýba povedomie manažérov vedeckých aktivít o možnostiach komercializácie	Národný systém pre transfer technológií (12)	
Chýbajúca kultúra ochrany duševného vlastníctva v rámci akademickej obce a nejasne stanovené pravidlá využívania výsledkov výskumu	Systém duševného vlastníctva (13)	
Problematická legislatíva v oblasti správy majetku verejných inštitúcií a majetku financovaného štátom alebo štrukturálnymi fondmi EÚ	Systém duševného vlastníctva  (13)	
Chýba infraštruktúra	Špičková infraštruktúra pre elitný výskum (14)	
Chýbajú skúsení manažéri, ktorí by riadili transfer	Národný systém pre transfer technológií (12)	

Riešenie 12: Národný systém pre transfer technológií

Vytvoríme ucelený národný systém pre transfer technológií (TT), ktorého úlohou bude efektívnym spôsobom podporovať a manažovať komercializáciu duševného vlastníctva vytvoreného v akademickom prostredí. Systém bude zameraný na transfer technológií formou licencovania a spin-off firiem a dlhodobo založený na báze samofinancovania.
Systém bude vytvorený tak, aby každej výskumnej vysokej škole a výskumnej inštitúcii umožnil optimálnym spôsobom dosahovať jej záujem, t.j. čo najefektívnejšie komercializovať výstupy jej vedecko-výskumnej činnosti. Systém by mal mať dve hlavné úrovne: 1. samostatné pracoviská, kancelárie pre transfer technológií pri jednotlivých vysokých školách a výskumných inštitúciách; a 2. spoločné pracovisko (Národné centrum TT), ktoré bude realizovať tie strategické a podporné aktivity, kde sú tzv. „economies of scale“, t.j. ktoré sa dajú realizovať kvalitnejšie a efektívnejšie, keď sa budú robiť spoločne. 

Národné centrum by malo byť samostatným právnym subjektom ktorého členmi by mali byť vybrané vysoké školy, a verejné výskumné inštitúcie, Centrum vedecko-technických informácií (CVTI) a prípadne externý (neziskový) partner s medzinárodným know-how a expertízou v oblasti TT. Svoje služby bude poskytovať prostredníctvom vlastných zamestnancov, a prostredníctvom špecializovaných odborných externých partnerov. Týmito externými partnermi by mali byť jednak z experti z jednotlivých vysokých škôl a ďalej iní vysoko odborní jednotlivci a experti zo špecializovaných inštitúcií a podnikateľskej sféry.

Za implementáciu zodpovedá: Útvar splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvom hospodárstva SR a Slovenskou akadémiou vied, po konzultácii s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.

Riešenie 13: Legislatíva a postupy ovplyvňujúce duševné vlastníctvo 

Práva duševného vlastníctva na výsledky výskumu a vývoja na vysokých školách a vo výskumných ústavoch sú pri súčasnom nastavení právnych a zmluvných vzťahov často neisté. Pravidlá a postupy ochrany duševného vlastníctva preto nevytvárajú dostatočnú motiváciu pre výskumné inštitúcie a ani ich zamestnancov sústrediť sa na aplikovaný výskum a na komercializáciu jeho výsledkov. 
Prostredníctvom špecializovanej expertnej medzinárodnej inštitúcie pripravíme detailnú analýzu právneho prostredia v SR v oblasti duševného vlastníctva v prostredí akademických a iných výskumných organizácií.  V rámci analýzy budú porovnané relevantné slovenské právne predpisy (interakcia práva duševného vlastníctva, zákona o správe majetku štátu, zákona o vysokých školách a pod.) s najlepšou zahraničnou praxou. Na základe tejto analýzy bude navrhnutý nový, ucelený legislatívny rámec, vrátane konkrétnych legislatívnych zmien potrebných na odstránenie uvedených prekážok.   
Na základe vnútorných predpisov z oblasti ochrany duševného vlastníctva, pracovných a iných zmlúv medzi vysokými školami, ich zamestnancami a spolupracujúcimi firmami v krajinách s najlepšou praxou transferu technológií pripravíme modelové pracovné postupy a zmluvy, ktoré budú motivovať slovenské vysoké školy aj ich zamestnancov podporovať aplikovaný výskum a transfer technológií. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo kultúry SR v spolupráci s Úradom priemyselného vlastníctva SR, Ministerstvom financií SR, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR,  Ministerstvom hospodárstva SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.

Riešenie 14: Špičková infraštruktúra pre elitný výskum

Podpora výskumu svetovej kvality, ktorý má zároveň silné ekonomické vyústenie v praxi, si vyžaduje nadštandardnú výskumnú infraštruktúru. Z tohto dôvodu rozbehneme budovanie vedecko-technologických parkov vo forme univerzitných výskumných parkov a národných výskumných centier medzinárodného významu v blízkosti existujúcich vysokých škôl.
Univerzitné výskumné parky (UVP) v sebe kombinujú fyzickú infraštruktúru (budovy a vybavenie) pre akademický aj komerčne orientovaný výskum, ako aj podporné služby pre vytváranie inovatívnych technologických firiem a prenos poznatkov a technológií do praxe. Integrálnou súčasťou UVP preto budú aj konkrétne nástroje prepojenia vedy a výskumu s podnikateľskou praxou, vrátane technologických inkubátorov a zdieľanej infraštruktúry pre inovatívne firmy. UVP budú nastavené pomocou profesionálneho riadenia ich činnosti na model založený na trvalej udržateľnosti a efektívnom fungovaní. To v praxi znamená nastaviť ich tak, aby boli financované aj z iných zdrojov ako z grantov a verejných dotácií, resp. aby pri ich financovaní hral kľúčovú rolu súkromný kapitál.
V rámci technologických parkov v najväčších mestách a v spolupráci s vysokými školami v menších mestách vybudujeme aj s využitím kapacít existujúcich výskumných pracovísk sieť národných výskumných centier, v ktorých sa bude sústreďovať výskum svetovej kvality v oblastiach ako biotechnológie a biomedicína, informačné technológie  a materiály a energetika. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku, Ministerstvom hospodárstva SR, Ministerstvom zdravotníctva SR a Ministerstvom financií SR, po konzultácii s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.  
Podpora podnikania

Problém: Málo a slabé domáce technologické firmy

Novovznikajúce firmy sú vo všetkých vyspelých ekonomikách hlavných zdrojom ekonomickej konkurencieschopnosti a dlhodobého nárastu pracovných miest. Na Slovensku však vzniká a úspešne sa rozvíja príliš málo skutočne inovatívnych firiem. Štruktúrou pracovného prostredia patria slovenské firmy medzi najmenej inovatívne v OECD. Počet malých a stredných firiem, ktoré prinášajú inovácie v procesoch alebo produktoch, je hlboko pod priemerom EÚ a naďalej klesá. Rovnako klesajú aj výdavky firiem na vedu a výskum ako aj počet malých a stredných firiem, ktoré sa venujú inováciám sami alebo v spolupráci s inými firmami. 
Medzeru vo financovaní vznikajúcich malých a stredných firiem má v EÚ zapĺňať iniciatíva JEREMIE. Aj keď potrebné zmluvy o financovaní iniciatívy JEREMIE boli na Slovensku podpísané už v roku 2009, dodnes neboli vybratí finanční sprostredkovatelia, ktorí by na Slovensku skutočne v rámci tejto iniciatívy poskytovali prostriedky. Je preto potrebné využiť nedávnu iniciatívu Ministerstva hospodárstva SR a Ministerstva školstva vedy, výskumu, športu SR na urýchlenie tohto programu a využiť prostriedky, ktoré má SR v rámci tejto iniciatívy k dispozícii, cielene na podporu inovatívnych malých a stredných firiem.      

Príčiny problému a navrhované riešenia:
Chýba „enterpreneurial spirit“	Medzinárodný systém technologických inkubátorov (15)	
Chýba základný kapitál	SBIR (16)	
Legislatívne prekážky	Ochrana IP (12)	
Legislatívne prekážky pre inovatívnych podnikateľov zo zahraničia	Aktualizácia migračnej politiky (S.6)	
Slabý transfer technológií	Národný systém pre transfer technológií (12)	
Slabý prístup k medzinárodným poznatkom a zdrojom	Medzinárodný systém technologických inkubátorov (15)	

Riešenie 15: Medzinárodný systém technologických inkubátorov

Na základe najlepších skúseností z iných európskych krajín vytvoríme inkubačný program zameraný na efektívnu podporu technologicky orientovaných novovznikajúcich slovenských firiem. Cieľom programu bude „naštartovať“ inovatívny „drive“ týchto firiem prostredníctvom zapojenia do medzinárodných hospodárskych sietí („biznis networks“) a zjednodušenia ich prístupu k medzinárodnému kapitálu s vysokou pridanou hodnotou, teda kapitálu, ktorý so sebou prináša aj skúsených investorov pripravených prispieť cennými kontaktmi a skúsenosťami z riadenia podobných firiem. 
Jadrom systému bude program, ktorý umožní najperspektívnejším z týchto firiem krátkodobý pobyt v najlepších zahraničných technologických inkubátoroch v kľúčových technologických lokalitách, ako je napríklad Silicon Valley. Zároveň v rámci vedecko-technologických parkov vytvoríme domáce technologické inkubátory zamerané na podporu technologických firiem, ktoré budú inovatívnym firmám poskytovať prístup k sofistikovanému technologickému vybaveniu (výskumným a vývojovým prístrojom), ako aj služby s vysokou pridanou hodnotou – manažérsky koučing, právne služby v oblasti duševného vlastníctva, tréning a podporu v oblasti obchodného rozvoja a plánovania, sprostredkovanie prístupu k domácemu a zahraničnému rizikovému kapitálu, ako aj do medzinárodných technologických a inovačných klastrov, k medzinárodným klientom a obchodným partnerom za účelom rozvoja medzinárodnej spolupráce.  
Lokálne technologické inkubátory budú podporené tak, aby sa sústredili na poskytovanie služieb a sprostredkovanie kontaktov s výskumnou inštitúciou v ich tesnej blízkosti a vyhli sa tak všetkým chybám existujúcich a zároveň nefunkčných „podnikateľských inkubátorov.“ 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo hospodárstva SR v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku 
Riešenie 16: Program na financovanie inovatívneho výskumu (SBIR)

Kým APVV bude poskytovať granty na podporu základného a aplikovaného výskumu, SBIR program má za úlohu financovať firmy, ktoré prenesú výsledky aplikovaného výskumu do praxe. SBIR program tak zapĺňa významnú medzeru vo financovaní začínajúcich inovatívnych firiem. Ak firma dokáže predložiť funkčný prototyp, bude mať možnosť získať na svoj ďalší rozvoj rizikový kapitál. Väčšina „venture capital“ fondov však nie je ochotná financovať začínajúce firmy v extrémne dôležitom vývojovom štádiu, v ktorom sa overí realizovateľnosť pôvodného nápadu a vytvorí prvý prototyp. Práve túto medzeru vo financovaní, ktorá môže kvôli zlyhaniu trhu spôsobiť zánik mnohých prospešných inovatívnych firiem, odstraňuje SBIR program, ktorý pôvodne vznikol v USA a odvtedy bol úspešne transplantovaný do mnohých iných krajín OECD. 
Podobne ako granty APVV, aj SBIR granty budú dvojfázové, a hodnotené nezávislou komisiou s medzinárodnou účasťou. V prvej fáze môžu firmy získať granty vo výške cca 100 tisíc eur na financovanie tzv. „proof of concept“. Firmy, ktoré dokážu presvedčivý „proof of concept“ predložiť, budú mať následne možnosť uchádzať sa o druhú vlnu financovania vo výške 1 milión EUR na konštrukciu prototypu komerčného výrobku.
Spoločensky prospešným prínosom SBIR programu pritom nie sú len firmy, ktoré vďaka nemu dokážu úspešne predstaviť svoj prototyp, získať preň externé financovanie a začať tvoriť pracovné miesta a zdaniteľný zisk. Aj projekty, ktoré v konečnom dôsledku zlyhajú, môžu byť pre spoločnosť prospešné, pretože vďaka nim vzniknú informácie a zručnosti, ktoré môžu ich realizátori alebo ich nástupcovia využiť v ďalších úspešnejších projektoch.   
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo hospodárstva SR v spolupráci s Ministerstvom financií SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku, po konzultácii s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.
Problém: Slabé  zapojenie nadnárodných firiem do miestneho výskumu a vývoja 

Aj napriek prítomnosti veľkého množstva veľkých technologicky vyspelých nadnárodných korporácií ako sú CISCO, IBM, Volkswagen, Kia a podobne, skoro žiadna z týchto korporácií nemá na Slovensku významné vývojové strediská ani tu iným spôsobom podstatne neinvestujú do výskumu. Naopak, najšikovnejších a najvynaliezavejších zamestnancov presúvajú do výskumných centier v zahraničí. Priemyselné investície do výskumu na Slovensku medzi rokmi 1998 a 2008 spadli z 0.5 na 0.25% HDP, v porovnaní s priemerom EÚ 1%, priemerom OECD 1.5% a s Rakúskom, kde sa priemyselné investície v rovnakom období zvýšili z 1% na skoro 2% HDP.  
Na rozdiel od Bratislavy sa napríklad v Brne nachádza množstvo vývojových stredísk zahraničných firiem. Pri mnohých mestách v strednej Európe ako napr. Brno, Wroclav, Krakow, Budapešť či Plzeň - Bory vznikajú koncentrované technologické lokality, Slovensko však zatiaľ potenciál nadnárodných korporácií skoro vôbec nevyužíva. Vývojové centrá veľkých firiem majú pritom pre ekonomiku zásadný význam nielen preto, že zamestnávajú ďalších pracovníkov, ale aj preto, že pomáhajú v krajine udržať aj výrobu, na ktorú sa vývoj viaže. Kým samotnú montážnu linku je v princípe jednoduché premiestniť, vývojové centrá sa presúvajú podstatne náročnejšie, pretože počet lokalít, kde pre ne existuje vhodné zázemie, je podstatne nižší. Na Slovensku pritom prakticky neexistuje žiadna priama ani nepriama vládna podpora priemyselného výskumu a vývoja (PVaV). Kým Rakúsko, Česko a Maďarsko investujú 0.1 až 0.2% HDP do vládnej podpory priemyselného výskumu a vývoja, a až 22 členských štátov na tento účel poskytuje fiškálne stimuly, na Slovensku sa vládne financovanie PVaV pohybuje okolo 0.025% HDP. 
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Chýbajú motivácie 	Špičková infraštruktúra pre elitný výskum (14) vytvorí prostredie atraktívne pre súkromné výskumné centrá, Stimuly pre investície do výskumu a vývoja (17) poskytnú dodatočné prostriedky	
Administratívne prekážky	Odbyrokratizovanie štrukturálnych fondov EÚ (S.2), Novelizácia zákona o VO (S.4)	

Riešenie 17: Stimuly pre investície do výskumu a vývoja

Súčasná deľba právomocí v oblastiach investičných a neinvestičných stimulov spôsobuje, že neexistujú jednotné, systematické, efektívne a spoľahlivé pravidlá pre poskytovanie stimulov do výskumu a vývoja. Doterajšie investičné stimuly sa sústredili hlavne na prilákanie zahraničných investorov a vytváranie pracovných miest, bez ohľadu na dopad investícií na rozvoj výskumu a vývoja. Naopak zákon o stimuloch pre výskum a vývoj síce stanovuje pravidlá pre poskytovanie neinvestičných stimulov, jeho reálne využívanie je však nepredvídateľné a nestabilné. 
Vytvoríme preto jasné pravidlá pre prideľovanie investičných a neinvestičných stimulov na významné projekty výskumu a vývoja, ktoré budú zahŕňať požadovaný prínos investície pre slovenský výskum a vývoj, predovšetkým pre projekty s jasným uplatnením v praxi. Zároveň vytvoríme pravidlá podpory pre veľké dopytovo založené projekty firemného výskumu a vývoja. Tieto pravidlá zverejníme, aby ich veľké slovenské a zahraničné firmy mohli zohľadniť pri plánovaní svojich aktivít a aby sme zatraktívnili Slovensko pre veľké firemné VaV investície.  
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo hospodárstva SR v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvom financií SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku, po konzultácii s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.
Prepojenie podnikateľského prostredia a vzdelávania

Problém: Vzdelávanie odtrhnuté od praxe

Existujúce odborné vzdelávanie nedostatočne kopíruje súčasné potreby hospodárskej praxe. Aj keď na Slovensku existuje od roku 2007 stratégia celoživotného vzdelávania a od roku 2009 aj zákon o celoživotnom vzdelávaní, zatiaľ chýba dôsledná implementácia, najmä v oblasti akceptácie neformálneho vzdelávania sa v odborných oblastiach. 
Pre rozvoj vedomostnej ekonomiky pritom nie sú potrebné len vysoko technologické inovácie, rovnako dôležité je aj šírenie existujúcich technológií medzi priemernými firmami. Veľké množstvo inovácií zvyšujúcich produktivitu môže byť v krajine alebo v rámci daného sektora známych, a predsa môže byť pre väčšinu firiem novinkou.  

Príčiny problému a navrhované riešenia:
Konzervatívne vedenie škôl	Systém celoživotného vzdelávania (18) vytvorí motiváciu otvoriť systém firmám	
Administratívne prekážky brániace firmám učiť na vlastných technológiách	Systém celoživotného vzdelávania (18)	

Riešenie 18: Systém celoživotného vzdelávania pre inovácie

Inovácie sa v modernej ekonomike nešíria len z akademickej pôdy a novovytvorených technologických firiem, ale aj prostredníctvom zamestnancov jednotlivých firiem. V krajinách ako Veľká Británia alebo Fínsko existujúci inovačný potenciál znásobuje systém celoživotného vzdelávania, vďaka ktorému sa môžu zamestnanci zoznamovať s najnovšími postupmi a procesmi v ich profesijných oblastiach. 
Systém celoživotného vzdelávania zároveň pre najlepšie vysoké školy a odborné školy predstavuje zaujímavý zdroj dodatočných príjmov, ktorý motivuje tieto inštitúcie držať krok s vývojom v oblastiach výučby a spolupracovať s vedúcimi inovatívnymi firmami.
Podľa vzoru najlepšie fungujúcich systémov celoživotného vzdelávania v zahraničí upravíme slovenskú legislatívu a vytvoríme podmienky, ktoré budú motivovať vysoké školy, odborné školy a certifikované subjekty pre špecifické vzdelávanie aby vytvorili programy ďalšieho vzdelávania a poradenstva a firmy a verejné inštitúcie, aby svojim zamestnancom takéto programy sprístupnili.  
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR.  
Problém: Nedostatočná výchova k podnikavosti

Aj keď kvalitní vedci a výskumníci sú pre vedomostnú ekonomiku dôležití, aby bolo možné ich nápady priviesť do praxe, sú potrebné inovatívne firmy. Tie však ešte rovnako ako vedcov potrebujú schopných manažérov so základnými podnikateľskými zručnosťami. Vzdelávacie programy zamerané na podporu podnikateľského ducha (na rozdiel od akademického štúdia manažmentu či účtovníctva) však na Slovensku absentujú.
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Zastarané vzdelávacie metódy	Podpora sebahodnotiacich procesov (1) a podpora praktickej výučby podnikania (19)	
Nízka kvalita učiteľov	Podpora sebahodnotiacich procesov (1) a 	

Riešenie 19: Podpora praktickej výučby podnikania

Preskúmame a prepracujeme vzdelávacie programy pre podnikateľské vzdelávanie na základných a stredných školách a podporíme ho na všetkých stupňoch škôl. Výučba sa sústredí nielen na procesné aspekty zakladania a riadenia firiem, ale hlavne na vštepovanie zručností ako je iniciatívnosť, podnikavosť, kreativita, prijímanie rizika a schopnosť plánovať a riadiť projekty zamerané na dosiahnutie konkrétnych cieľov. 
Na základe prepracovaných osnov zabezpečíme učebné pomôcky a materiály ako aj tréning učiteľov. V rámci opatrenia podpory výmeny najlepších skúseností zabezpečíme prostriedky na tréning učiteľov v tejto oblasti. Podporíme alebo vytvoríme tiež študentské súťaže v tejto oblasti.  V rámci UTP a technologických inkubátorov umožníme študentom prostredníctvom stáží získať praktické skúsenosti vo  firmách. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR. 
Systémové slabiny

Problém: Nedostatok politickej koordinácie

Aj keď na Slovensku bolo vytvorených niekoľko stratégií budovania inovačného systému či vedomostnej ekonomiky, žiadna z nich nebola zatiaľ dostatočne úspešne implementovaná. Aby sa udržal reformný „drive“ a prekonal prirodzený inštitucionálny odpor, je nevyhnutné, aby mal proces budovania vedomostnej ekonomiky politickú podporu na národnej a regionálnej úrovni, a aby boli jednotlivé iniciatívy efektívne politicky koordinované a poháňané nielen v dobe písania akčných plánov, ale aj po celú dobu ich následnej implementácie. 
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Slabá koordinácia na najvyššej politickej úrovni	Inovačná rada vlády (S.1)	
Chýbajúce mechanizmy zberu a vyhodnocovania informácií o implementácii opatrení a ich reálnych kvantifikovateľných dopadoch	Akčné plány vytvorené na základe tejto stratégie budú obsahovať konkrétne ciele, ich plnenie bude sledovať Inovačná rada vlády (S.1)	

Riešenie S.1: Inovačná rada vlády

Vytvoríme inovačnú radu vlády, ktorej úlohou bude aktívne koordinovať a dohliadať na implementáciu stratégie Minerva 2.0, ako aj koordinovať implementáciu Minervy s relevantnými rezortnými stratégiami (ako napr. Inovačná politika, stratégia Fénix a pod.) . Rade bude predsedať podpredseda vlády a minister financií a členmi budú minister hospodárstva, minister školstva, vedy, výskumu a športu, minister zahraničných vecí a splnomocnenci vlády SR pre vedomostnú ekonomiku a pre informatizáciu spoločnosti. Úlohou inovačnej rady bude koordinovať prípravu akčných plánov budovania vedomostnej ekonomiky, dohliadať na ich implementáciu, sledovať plnenie kvalitatívnych a kvantitatívnych cieľov a rozhodovať o ďalšom smerovaní inovačnej politiky Slovenskej republiky. Súčasťou jednotlivých akčných plánov pripravených na základe tejto stratégie budú aj ciele s jasne definovaným mechanizmom reportingu. Inovačná rada dostane z každého akčného plánu aspoň dvakrát ročne správu o stave implementácie a plnení cieľov, a pričom na základe tejto správy prijme rozhodnutia o ďalšom postupe. 
Za implementáciu zodpovedá: Útvar splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR a Útvar splnomocnenca vlády SR pre informatizáciu spoločnosti.
Problém: Administratívna záťaž a administratívne prekážky

Či už ide o systém školskej inšpekcie, organizácie riadiace prideľovanie štrukturálnych fondov EÚ alebo zákon o verejnom obstarávaní, spoločným menovateľom týchto pravidiel a inštitúcií je nedôvera voči občanovi a snaha nielen sledovať výsledky jeho aktivít, ale aj podrobne kontrolovať a riadiť celý proces, akým sa k výsledku má dopracovať. 
V mene boja proti korupcii, kontroly kvality, efektívnosti a hospodárnosti vynakladania prostriedkov sa štát snaží čo najprísnejšími pravidlami čo najviac obmedziť právomoci úradníkov a čo najpodrobnejšie diktovať, ako majú konať nielen predstavitelia či zamestnanci štátu, ale aj samotní občania či právnické osoby. 
Výsledky sú však kontraproduktívne. Spleť pravidiel vedie buď k svojvôli úradníkov, ktorí väčšinou nemajú reálnu skúsenosť s realizáciou procesov, ktoré kontrolujú, ale napriek tomu k už tak komplikovanej spleti predpisov ešte pridávajú vlastnú interpretáciu toho, čo pravidlá vyžadujú, alebo naopak k strachu úradníkov čokoľvek rozhodnúť a k schovávaniu sa za predpisy a nekonečné množstvá potrebných dokladov. 
Kontrola sa často zameriava na formálny proces podávania žiadostí, obstarávania, míňania prostriedkov, či dodržiavania administratívnych procesných pravidiel (či už to sú hodinové výkazy prác vykonaných v rámci výskumných projektov, stovky požadovaných dokladov vo verejnom obstarávaní, či správne vyplnená triedna kniha pri školskej inšpekcii), a nie na dosiahnuté výsledky. Výsledkom sú napríklad situácie, keď je realizátor projektu nútený zakúpiť predražené a technicky zastarané zariadenia len preto, že ich musel mať uvedené v projekte už pri jeho písaní v minulosti, a aj keď medzičasom sú k dispozícii vyspelejšie a lacnejšie prístroje, alebo keď sa zo súťaží vylučujú projekty kvôli chýbajúcim podpisom či nepodstatným čisto formálnym chybám či prílohám len preto, že niekto cez prázdniny či sviatky zmeškal termín na ich doloženie. 
Rozhodovacia prax úradu o verejnom obstarávaní obmedzuje verejného obstarávateľa resp. obstarávateľa, zvoliť si ako kritérium na vyhodnotenie ponúk ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku a obstarávať tak aj na základe kvality a nie len najnižšej ceny. Keďže je vzhľadom na spôsob interpretácie zákona o verejnom obstarávaní náročné obhájiť kvalitatívne kritériá a požiadavky ako nediskriminačné, obstarávatelia často nemajú istotu, kto sa do procesu prihlási. Spôsob, akým požiadavky zákona o verejnom obstarávaní interpretujú mnohí úradníci zvýhodňuje napríklad dodávateľov, ktorých výrobky majú síce nižšiu cenu ale aj nižšiu kvalitu a životnosť.
Ročné cykly financovania zvyšujú citlivosť vedeckých inštitúcií na krátkodobé výkyvy a znižujú motiváciu dlhodobo plánovať svoje aktivity. 
Celý systém regulácie a správy tak deformuje ako jeho administrátorov, tak v konečnom dôsledku aj príjemcov, ktorí sa v ňom „naučia chodiť,“ a prestávajú sa zaujímať o reálne výsledky a výstupy svojej práce na úkor dodržiavania často nezmyselných procesných postupov.

Príčiny problému a navrhované riešenia:
Extrémna administratívna záťaž v štrukturálnych fondoch EÚ	Odbyrokratizovanie štrukturálnych fondov EÚ (S.2)	
Skostnatelý systém regulácie	Zníženie regulačného bremena (S.3)	
Nemožnosť obstarávať „kvalitu“ vo verejnom obstarávaní	Novelizácia zákona o VO (S.4)	
Slabé analytické kapacity vo verejnej správe	Štipendium M. R. Štefánika (S.5)	

Riešenie S.2: Odbyrokratizovanie štrukturálnych fondov EÚ

Slovensko malo v rokoch 2007 až 2013 príležitosť získať len v oblastiach vzdelávania, vedy a výskumu približne  1,827 miliardy EUR zo štrukturálnych fondov EÚ (suma bez príspevku ŠR SR). Aj napriek tomu, že už ubehla viac ako polovica uvedeného obdobia, miera čerpania je sotva na úrovni 17,42% (k 13.5.2011). Jedným z hlavných dôvodov nízkeho čerpania je extrémne náročný systém administrácie štrukturálnych fondov EÚ, ktorý kvôli špecifickým požiadavkám  slovenských zákonov a riadiacich a sprostredkovateľských orgánov zavádza mnoho komplikovaných pravidiel a vyčerpávajúcich požiadaviek smerom k realizátorom projektov, miesto toho aby sa snažil využiť v systéme dostupné mechanizmy na zjednodušenie celého procesu. Realizátori projektov aj riadiace orgány sú preto zahltení administratívnymi úkonmi až do tej miery, že prieťahy v spracovávaní a vyhodnocovaní žiadostí o platby spôsobujú príjemcom priam existenčné problémy so splácaním úverov a faktúr dodávateľov. Je preto žiaduce po vzore zahraničia znížiť administratívnu záťaž na nevyhnutné minimum vyžadované Európskou úniou, ako aj zefektívniť praktickú implementáciu zjednodušených pravidiel.   
S podporou kvalitného externého poradcu, ktorý má skúsenosti s implementáciou fondov v zahraničí a  s reformou verejnej správy v príslušnej oblasti, zhodnotíme v  operačných programoch, ktoré sú najdôležitejšie pre rozvoj vedomostnej ekonomiky, implementáciu systému riadenia a finančného riadenia štrukturálnych fondov EÚ. Na základe medzinárodnej najlepšej praxe navrhneme konkrétny pracovný postup pre zjednodušenie administrácie fondov, pravidlá čerpania, motivačný systém odmeňovania zamestnancov, systém riešenia sporov a systém reportingu, ktorý umožní riadiacim orgánom týchto operačných programov pružne reagovať na potreby prijímateľov.  
Pri analýze a návrhu riešení zohľadníme výsledky hodnotenia nastavenia celého systému riadenia a kontroly ŠF a KF na programové obdobie 2007 – 2013, efektívnosti a účinnosti jeho fungovania a hodnotenia nastavenia systémov riadenia a kontroly operačných programov NSRR, ktoré bude realizované v nadväznosti na vládou schválený materiál „Problematické oblasti implementácie operačných programov a horizontálnych priorít NSRR – nové znenie“. V rámci hodnotenia sa posúdi vhodnosť nastavenia pravidiel a procesov systémov implementácie ŠF a KF na úrovni CKO a CO v porovnaní s pravidlami implementácie ŠF a KF EÚ, platnou legislatívou SR na implementáciu ŠF a KF a najlepšími praktikami implementácie ŠF a KF v členských štátoch EÚ. Budú identifikované najkritickejšie procesy implementácie a navrhnú sa potrebné zmeny pre efektívnejšiu implementáciu ŠF a KF. Hodnotenie bude vykonané nezávislým hodnotiteľom. Navrhnuté odporúčania budú premietnuté do aktualizácii existujúcich systémov riadenia a kontroly ŠF a KF, ako aj do prípravy systémov implementácie pre nové programové obdobie 2014 – 2020. 
Za implementáciu zodpovedá: Útvar splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku v spolupráci s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvom hospodárstva SR, Ministerstvom financií SR, a Úradom vlády SR.
Riešenie S.3: Zníženie regulačného bremena

Vypracujeme analýzu regulačného bremena v odvetviach s vysokým inovačným potenciálom, v ktorých v zahraničí vznikajú inovatívne a sofistikované verejné služby: vzdelávanie, výskum a vývoj, zdravotníctvo, či sociálne služby. Súčasťou analýzy bude povinnosť gestorov regulácie preukázať nevyhnutnosť a efektívnosť regulačných opatrení v ich pôsobnosti vo vzťahu k dosiahnutým výsledkom. Na základe výsledkov analýzy vypracujeme návrh deregulačného balíčka. 
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo hospodárstva SR, v spolupráci s  Ministerstvom zdravotníctva SR, Ministerstvom  práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvom financií SR, Protimonopolným úradom SR  a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku. 

Riešenie S.4: Novelizácia zákona o verejnom obstarávaní

Ekonomický rast so sebou prináša aj stále väčšiu sofistikovanosť problémov, ktoré musí verejná správa riešiť, a služieb, ktoré by mala občanom poskytovať. Aby si tieto povinnosti verejné inštitúcie dokázali plniť, musia sa rovnako ako súkromný sektor často spoľahnúť aj na externé, vysoko špecializované a sofistikované služby. Pri obstarávaní týchto služieb je primárne dôležitá ich kvalita. 
Súkromné firmy a veľké medzinárodné inštitúcie ako napríklad Svetová banka preto na nákup papiera alebo náplní do tlačiarní využívajú kritérium najnižšej ceny, na nákup sofistikovaných služieb však využívajú postupy ako rokovacie konanie alebo súťažný dialóg, v rámci ktorých dokážu porovnávať požadovanú kvalitu a ponúkanú cenu. Aplikačná prax zákona o verejnom obstarávaní však na Slovensku de facto vyžaduje obstarávať len na základe kritéria najnižšej ceny, a slovenská verejná správa tak nie je schopná obstarať kvalitu.    
V spolupráci s Úradom pre verejné obstarávanie (UVO) upravíme zákon a/alebo interné manuály UVO tak, aby sa v slovenskej implementačnej praxi mohli začať reálne využívať kritériá ekonomicky najvýhodnejšej ponuky a postup súťažného dialógu na obstaranie kvalitných služieb alebo komplexných tovarov. 
Vypracujeme v spolupráci s UVO manuál na obstarávanie kvalitatívne náročných služieb (napr. konzultačné a právne služby) a tovarov, ktorý bude obsahovať záväzné stanoviská UVO k súladu postupov uvedených v manuáli s platným zákonom o verejnom obstarávaní. Manuál sa bude postupne dopĺňať o ďalšie stanoviská podľa vzoru napríklad „no action letters“ americkej Securities Exchange Commission. 
Za implementáciu zodpovedá: Úrad pre verejné obstarávanie v spolupráci s  Ministerstvom spravodlivosti SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku 
Riešenie S.5: Štipendium M.R. Štefánika

Obnovili sme štipendijný program M.R. Štefánika, ktorého cieľom je umožniť aj sociálne slabším talentovaným slovenským študentom študovať na špičkových zahraničných univerzitách a získať absolventov týchto špičkových svetových univerzít pre prácu vo verejnej správe. V rámci programu poskytneme päť štipendií ročne na štúdium na špičkových svetových univerzitách výmenou za záväzok absolventov odpracovať tri roky vo verejnej správe na Slovensku. Na Úrade vlády SR vytvoríme kvalitnú analytickú jednotku, kde absolventov zhromaždíme s cieľom využívať ich potenciál na riešenie najpálčivejších problémov verejnej správy. Absolventom umožníme, aby sa po dohode s iným orgánom verejnej správy mohli v prípade záujmu presunúť a pracovať aj pre tento iný orgán.
Za implementáciu zodpovedá: Úrad vlády SR v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku 
Problém:  Chýbajúca podpora a administratívne prekážky v medzinárodnej mobilite

Na Slovensku v súčasnosti absentuje stratégia migračnej politiky, ktorá by aktívne prispievala k ekonomickému a spoločenskému rozvoju krajiny. Imigračná politika, ktorá vytvorí rámec pre príchod vysoko-kvalifikovaných pracovníkov medzi ktorých patria aj študenti vysokých škôl, výskumníci či vedci, podnikatelia v oblasti  inovácií a prenosu výskumu do praxe, môže výrazne napomôcť k oživeniu pracovného, vedeckého a vzdelávacieho prostredia a prispieť k fluktuácii nových myšlienok a procesov a vzniku nových pracovných miest. Demografický vývoj na Slovensku aj v Európe naznačuje, že slovenský trh práce je závislý na ľudskom kapitále zo zahraničia. 
Slovensko v súčasnosti výrazne zaostáva aj v integračnej politike, ktorá je nevyhnutnou súčasťou úspešnej migračnej politiky. Preto je dôležité paralelne investovať do programov podporujúcich integráciu krátkodobých ako aj dlhodobých migrantov do spoločnosti. 

Príčiny problému a navrhované riešenia:
Chýbajúca koncepcia migračnej politiky	Vytvorenie koncepcie migračnej politiky (S.6) 	
Administratívne prekážky pri mobilite výskumníkov a študentov a pri príchode vytypovaných skupín cudzincov (pracovnoprávne otázky, sociálne zabezpečenie, pobytové prekážky pri zahraničných výskumníkoch na Slovensku a pod.)	Vytvorenie koncepcie migračnej politiky (S.6)	

Riešenie S.6: Aktualizácia migračnej politiky

Navrhneme aktualizáciu aktívnej imigračnej politiky v oblasti vysoko-kvalifikovaných pracovníkov a  novú imigračnú legislatívu v tejto oblasti. Aktualizácia aktívnej imigračnej politiky bude postavená na analýze súčasnej situácie v oblasti migrácie na Slovensko, zadefinujeme priority Slovenska v uvedenej oblasti migrácie a navrhneme nástroje na realizáciu aktívnej migračnej politiky. Zároveň bude stanovený nový rámec inštitucionálneho zabezpečenia migračnej politiky. Podstatou aktualizácie aktívnej imigračnej politiky bude vnímanie migrácie ako oblasti, ktorá presahuje rezortný horizont a vyžaduje si komunikáciu a participáciu rôznych sektorov a orgánov štátnej správy a ekonomického a spoločenského života, vrátane Ministerstva vnútra SR a zástupcov cudzineckej polície, Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo školstva, vedy výskumu a športu SR, Ministerstva zahraničných vecí SR, Ministerstva hospodárstva SR, vysokých škôl, SAV, študentov a organizácií zaoberajúcich sa akademickou mobilitou.
Pokiaľ nebude navrhnuté komplexné riešenie inštitucionálneho zabezpečenia migrácie, tak by mala byť vytvorená stála pracovná skupina zo zástupcov Ministerstva vnútra SR, cudzineckej polície, Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva školstva, vedy výskumu a športu SR, Ministerstva zahraničných vecí SR, Ministerstva hospodárstva SR vysokých škôl, SAV, študentov a organizácií zaoberajúcich sa mobilitou študentov a výskumníkov, ktorá by pravidelne monitorovala prekážky v mobilite a medzinárodnej spolupráci a predkladala by kompetentným orgánom návrhy na odstraňovanie týchto prekážok, ktoré by sa následne implementovali do praxe. Stretnutia bude zvolávať splnomocnenec vlády pre vedomostnú ekonomiku.
Na základe doterajších skúseností s migráciou na Slovensku a v zahraničí je už teraz možné definovať niektoré nástroje, ktoré by skvalitnili migračnú politiku Slovenska tak, aby sa umožnil príchod vysokokvalifikovaných migrantov a migrantov, ktorí prispejú k budovaniu znalostnej ekonomiky na Slovensku. K takýmto nástrojom môže napríklad patriť:
•	Zavedenie „Slovenskej karty“, ktorá by uľahčovala príchod a pobyt migrantov, ktorých chce Slovensko prilákať a udržať si. Medzi takýchto migrantov napríklad patria študenti, pedagógovia, vedci, výskumníci, podnikatelia, ktorí majú/založia na Slovensku inovatívne firmy a firmy zamerané na prenos výsledkov aplikovaného výskumu do praxe a podobne.
•	Zavedenie bodového systému, ktorý umožní príchod imigrantov spĺňajúcich rôzne preferencie Slovenska (napríklad dosiahnutý stupeň vzdelania, odvetvie, v ktorom cudzinec pracuje, výška možnej investície, ktorú cudzinec prinesie na Slovensko, a pod.).
Zároveň zjednodušíme podmienky vstupu a pobytu pre držiteľov „Slovenskej karty“ a pre cudzincov prichádzajúcich v rámci bodového systému – zavedieme možnosť komunikácie s úradmi aj v anglickom jazyku (nielen v slovenčine), zrýchlime a zjednodušíme konanie v prípade udeľovania víz a povolení k pobytu, odstránime prekážky pri zamestnávaní sa, zjednodušíme a zefektívnime transfer firemných zamestnancov medzi zahraničím a Slovenskom, zjednodušíme integráciu týchto skupín cudzincov cez rýchlejšie získanie „trvalého pobytu“ a slovenského občianstva a plnohodnotného postavenia v spoločnosti čo sa týka prístupu na trh práce, sociálneho a zdravotného zabezpečenia a pod.
Zvýšime koordináciu medzi zastupiteľskými úradmi a úradmi cudzineckej polície, tak aby cudzinci mali k dispozícii všetky relevantné informácie o tom, čo je požadované pre získanie víz a povolení na pobyt na Slovensku. Zároveň je potrebné priebežne zlepšovať jazykovú vybavenosť úradníkov na cudzineckej polícii, ktorí prichádzajú do priameho kontaktu s cudzincami. 
Osobitne sa musí podporiť zvýšenie rýchlosti a efektívnosti výmeny informácií o žiadateľoch o pobyt medzi zastupiteľskými úradmi a políciou. Zavedenie výmeny dokumentov v elektronickej forme prostredníctvom osobitného, technologicky zabezpečeného kanála skráti celkovú dobu pre vybavovanie žiadostí o pobyt. Zabezpečíme preto potrebné investície do softvéru a hardvérového vybavenia zastupiteľských úradov a príslušných pracovísk polície.
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo vnútra SR v spolupráci s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR, Ministerstvom hospodárstva SR, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ministerstvom zahraničných vecí SR, Ministerstvom zdravotníctva SR a Útvarom splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.
Problém:  Slabá účasť v systémoch medzinárodnej spolupráce
Slovenský študenti, učitelia a vedci sa len v minimálnej miere zapájajú do projektov medzinárodnej spolupráce, v dôsledku čoho na Slovensko len pomaly prenikajú najmodernejšie zahraničné trendy. Na Slovensku sa študijnej mobility (mobility súvisiacej so štúdiom) v rámci oficiálnych mobilitných programov (LLP, bilaterálne dohody, CEEPUS, NŠP a pod.) ročne zúčastní menej ako cca 1 % študentov, a to napriek tomu, že vyše 90 % pedagógov podľa prieskumu ARRA zastáva názor, že zahraničné pobyty pomáhajú zvyšovať úroveň kvality študentov. Iba 10 percent absolventov VŠ štúdia uviedlo v prieskume názorov, že počas štúdia absolvovali študijnú mobilitu v zahraničí, z toho iba cca 6 % absolvovalo aspoň semestrálny študijný pobyt (pobyt dlhší ako 3 mesiace). Opačným smerom – teda na Slovensko – na študentskú mobilitu prichádza na Slovensko asi 0,5 % študentov jedného z 3 stupňov v pomere k celkovému počtu študentov na Slovensku. 
Kým krátkodobých výmen, ktoré by na Slovensko prinášali poznatky zo zahraničia sa účastní minimum študentov, vyše 26 000 občanov SR študuje celé štúdium v zahraničí (z toho vyše 20 000 v ČR), čo je vyše 11 % v pomere k počtu študentov na Slovensku. Naproti tomu iba cca 8 400 zahraničných študentov študuje riadne štúdium na VŠ na Slovensku v niektorom z troch stupňov, čo je 3,6 % z celkového počtu študentov. SR je teda dnes krajinou exportujúcou ľudský potenciál a nie je schopná prilákať pozornosť zahraničia ako krajina perspektívna pre získanie vysokoškolského vzdelania.
V oblasti vedeckej spolupráce Slovensko už dlhodobo dosahuje v EÚ v rámci excelentných komunitárnych programov Siedmeho rámcového programu posledné miesta a žiaľ trend sa napriek podpore vedy a výskumu zo štrukturálnych fondov neustále zhoršuje. Tento fakt iba potvrdzuje, že štrukturálne fondy ako sú využívané dnes nie sú nastavené dobre, spravidla nepodporujú excelentnosť a aktivitu a dokonca vedú k administratívnemu preťaženiu subjektov. Výsledkom je, že z finančného pohľadu je SR čistým donorom hlavného európskeho programu na podporu výskumu a inovácií - Siedmeho rámcového programu. Slovensko sa tiež len v minimálnej miere zúčastňujeme najšpičkovejších európskych výskumných a inovačných projektov a tým sa naše zaostávanie naďalej prehlbuje.
Príčiny problému a navrhované riešenia:
Chýbajúca osveta a podpora prípravy medzinárodných projektov	Internacionalizácia vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania (S.7) 	
Administratívne prekážky pri mobilite výskumníkov a študentov 	Vytvorenie koncepcie migračnej politiky (S.6)	
Slabá propagácia príležitostí poskytovaných na Slovensku 	Internacionalizácia vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania (S.7)	

Riešenie S.7: Internacionalizácia vzdelávania, vedy a inovatívneho podnikania
Kvalitná a finančne dostatočná podpora slovenských vedeckých, výskumných a inovatívnych podnikateľských subjektov na národnej úrovni je nutným, no nie postačujúcim faktorom pre dosiahnutie dlhodobej konkurencieschopnosti a rastu slovenskej ekonomiky. Slovensko totiž zďaleka nie je izolovaným ostrovom, ale sme veľmi úzko prepojení na ostatné ekonomiky Európskej únie, ale aj ostatných krajín. Už dnes súťažíme v týchto oblastiach nielen s tradičnými lídrami ako USA alebo Nemecko, ale aj s novými vysoko rastúcimi ekonomikami ako Čína, Južná Kórea alebo Malajzia. Preto medzinárodná spolupráca a kontinuálna konfrontácia so svetovými lídrami v daných oblastiach je nutnou podmienkou dosiahnutia kvality a úspechu.
Obnovíme a rozšírime preto podporu prípravy projektov do Siedmeho rámcového programu, Programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a ďalších komunitárnych programov, ktorú v minulosti zastrešovalo APVV. Zlepšíme informovanosť slovenských subjektov o Európskych technologických platformách a Spoločných technologických iniciatívach a podporíme národné technologické platformy a účasť slovenských subjektov v európskych platformách. 
Preskúmame tiež existujúce bilaterálne zmluvy o spolupráci v oblasti vzdelávania, vedy a techniky a ich doterajšiu implementáciu, ako aj možnosti, ktoré Slovensku ponúka členstvo v programoch Eureka a Eurostars. Porovnáme prostriedky, ktoré Slovenská republika venuje na podporu bilaterálnej a medzinárodnej spolupráce s prostriedkami, ktoré bilaterálnej spolupráci venujú ostatné členské štáty EÚ a navrhneme systematické pravidlá, nástroje a finančné zabezpečenie pre medzinárodnú spoluprácu slovenských firiem, výskumných a vzdelávacích inštitúcií.
Využijeme tiež kvalitné hodnotenie projektov rámcových programov a v prípade projektov s vysokou účasťou slovenských subjektov, ktoré dosiahnu dostatočne vysoké hodnotenie v Bruseli ale nebudú v konkurencii medzinárodných projektov podporené zvážime možnosť ich prednostného podporenia v  národných grantových schémach. 
Pre zvýšenie kvality vzdelávacej činnosti a vedy na Slovensku je nevyhnutné podporiť otvorenosť slovenských inštitúcií svetu, zatraktívniť ich zahraničiu a rozvíjať mobilitu študentov a  pedagogických a  vedeckých zamestnancov. Vytvoríme preto stratégiu internacionalizácie vzdelávania na Slovensku v rámci ktorej:
•	podporíme koordináciu prezentácie slovenských vysokých škôl v zahraničí s cieľom zatraktívniť slovenský vysokoškolský priestor pre zahraničných študentov a vytvoríme podmienky pre sprofesionalizovanie služieb vysokých škôl v oblasti internacionalizácie. Zavedieme povinnosť zverejňovať informácie o grantoch a voľné pozície profesorov, docentov a PhD študentov minimálne na EURAXESS portáli Európskej komisie,
•	stabilizujeme financovanie Národného štipendijného programu na podporu mobilít a zvýšime slovenský príspevok do medzinárodného programu CEEPUS,
•	podporíme prax učiteľov v zahraničí a zrovnoprávnime ju s praxou alebo ďalším vzdelávaním na Slovensku,
•	podporíme vytvorenie študijných programov v cudzom jazyku a spoločných študijných programov.
Za implementáciu zodpovedá: Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva, Ministerstvom zahraničných vecí a splnomocnencom vlády SR pre vedomostnú ekonomiku.