SMERNICA RADY 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením
	
Zákon č. 461/ 2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „461/2003 Z. z.“)

Zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  (ďalej len „43/2004 Z. z.“)

Zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) (ďalej len „365/2004 Z. z.)

Návrh zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh“)
	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok  (Č, O, V, P)	Text	Spôsob transpo-zície	Číslo	Článok (Č, §, O, V, P)	Text	Zhoda	Poznámky	
Č:1
	Účelom tejto smernice je postupné vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (ďalej len „zásada rovnakého zaobchádzania”) v oblasti sociálneho zabezpečenia a v ďalších súčastiach sociálnej ochrany uvedených v článku 3.
	N	návrh
(Čl. LII)

43/2004 Z. z.

365/2004 Z. z.

	§ 1
O: 1

O: 2

§ 1
O: 1

§ 1	Tento zákon vymedzuje sociálne poistenie a úrazové poistenie, upravuje rozsah sociálneho poistenia a úrazového poistenia, právne vzťahy pri vykonávaní sociálneho poistenia a úrazového poistenia, organizáciu sociálneho poistenia a úrazového poistenia, financovanie sociálneho poistenia a úrazového poistenia, dozor štátu nad vykonávaním sociálneho poistenia a úrazového poistenia a konanie vo veciach sociálneho poistenia a úrazového poistenia.

Tento zákon upravuje aj poskytovanie garančnej dávky ako štátnej sociálnej dávky,  právne vzťahy pri poskytovaní garančnej dávky, financovanie poskytovania garančnej dávky a konanie o garančnej dávke. Účelom garančnej dávky je uspokojovanie nárokov zamestnanca pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa.

Tento zákon vymedzuje starobné dôchodkové sporenie, upravuje rozsah starobného dôchodkového sporenia, právne vzťahy pri vykonávaní starobného dôchodkového sporenia, organizáciu starobného dôchodkového sporenia, financovanie starobného dôchodkového sporenia a dohľad nad vykonávaním starobného dôchodkového sporenia.

Tento zákon upravuje uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania a ustanovuje prostriedky právnej ochrany, ak dôjde k porušeniu tejto zásady.	Ú		
Č: 2
	Táto smernica sa vzťahuje na pracujúce osoby - vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb, ktorých činnosť je prerušená z dôvodu choroby, úrazu alebo nedobrovoľnej nezamestnanosti, ako aj osoby hľadajúce zamestnanie - a na pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorí sú na dôchodku alebo v invalidite.

	N	návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.

	§ 4 
O: 1

O: 2

P: a

P: b

P: c

O:3

O:4

O:5

§ 5

§ 6
O: 1

O:2 

§ 14

§ 15
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

O: 2

P: a

P: b

P: c

§ 15a
O: 1

O: 2

P: a

P: b

§ 15b
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

O: 2

O: 3

O: 4

§ 16

§ 17
O: 1

O: 2

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

O: 3

§ 14
O: 1

P: a

P: b

O: 2

P: a

P: b

P: c

O: 3

O: 4

O: 5

P: a

P: b

P: c
	Zamestnanec na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti je fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej zakladá právo na pravidelný mesačný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) prvého bodu a ods. 2 a 3 okrem fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, ak odsek 3 neustanovuje inak. 

Zamestnanec na účely dôchodkového poistenia je aj fyzická osoba v právnom vzťahu, ktorý jej zakladá právo

na nepravidelný príjem podľa § 3 ods. 1 písm. a) prvého bodu a ods. 2 a 3, okrem fyzickej osoby v právnom vzťahu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, ak odsek 3 neustanovuje inak,

na príjem zo zárobkovej činnosti podľa § 3 ods. 1 písm. a) druhého bodu a ods. 2 a 3,

na príjem zo zárobkovej činnosti podľa § 3 ods. 1 písm. a) tretieho bodu a ods. 2 a 3.

Zamestnanec na účely starobného poistenia je fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru.

Zamestnanec na účely úrazového poistenia je fyzická osoba v právnom vzťahu zakladajúcom zamestnávateľovi úrazové poistenie.

Zamestnanec na účely poskytovania garančnej dávky je fyzická osoba v právnom vzťahu k zamestnávateľovi, ktorý je platobne neschopný.

Samostatne zárobkovo činná osoba podľa tohto zákona je fyzická osoba, ktorá dovŕšila  18  rokov   veku  a  je  registrovaná   podľa  osobitného  predpisu  v  súvislosti  so zárobkovou činnosťou uvedenou v § 3 ods. 1 písm. b) a ods. 2 a 3, okrem 
fyzickej osoby, ktorá má podľa zmluvy o výkone osobnej asistencie vykonávať osobnú asistenciu fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím.

Poistenec podľa tohto zákona je fyzická osoba, ktorá je nemocensky poistená, dôchodkovo poistená alebo poistená v nezamestnanosti podľa tohto zákona.

Poistenec podľa tohto zákona je na účely dôchodkového poistenia aj fyzická osoba, ktorá získala obdobie dôchodkového poistenia podľa § 60 ods. 2, 4 a 5.

Povinne nemocensky poistený je zamestnanec uvedený v § 4 ods. 1.

Povinne dôchodkovo poistení na účely starobného poistenia a invalidného poistenia sú

zamestnanec uvedený v § 4 ods. 1 a 2,

samostatne zárobkovo činná osoba, ktorej príjem z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti podľa osobitného predpisu6) alebo výnos súvisiaci s podnikaním a s inou samostatnou zárobkovou činnosťou bol vyšší ako 21,5 násobku sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu podľa osobitného predpisu,34) platnej k 1. júlu kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, za ktorý sa podáva daňové priznanie,

fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ak nie je dôchodkovo poistená  podľa písmen a) alebo b), nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila vek potrebný na nárok na starobný dôchodok (ďalej len „dôchodkový vek“) a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti,

fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky najdlhšie do 18 rokov jeho veku, ak nie je dôchodkovo poistená podľa písmen a) až c), nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila dôchodkový vek a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti,

fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorej sa poskytuje peňažný príspevok na opatrovanie podľa osobitného predpisu35) a fyzická osoba, ktorá má podľa zmluvy o výkone osobnej asistencie vykonávať osobnú asistenciu fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím najmenej 140 hodín mesačne podľa osobitného predpisu35a) v rozsahu najviac 12 rokov, ak nie je dôchodkovo poistená podľa písmen a)      až d), nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila dôchodkový vek a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tohto opatrovania alebo výkonu osobnej asistencie; do obdobia 12 rokov dôchodkového poistenia sa započítava aj obdobie dôchodkového poistenia získané z dôvodu uvedeného v písmene d),

Povinne dôchodkovo poistení len na účely starobného poistenia sú

a) fyzická osoba uvedená v ods. 1 písm. a) a b), ktorej sa vypláca starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok po dovŕšení dôchodkového veku,

b) zamestnanec uvedený v § 4 ods. 3, 

c) fyzická osoba, ktorej sa vypláca úrazová renta priznaná podľa § 88 do dovŕšenia dôchodkového veku alebo do priznania predčasného starobného dôchodku.

Povinne poistený v nezamestnanosti je zamestnanec, ktorý je  povinne nemocensky poistený.

Poistenie v nezamestnanosti sa nevzťahuje na 

zamestnanca podľa osobitného predpisu,36a) na obvineného vo väzbe36b) a na odsúdeného vo výkone trestu odňatia slobody,36c)

fyzickú osobu, ktorej bol priznaný starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % a na fyzickú osobu, ktorá má priznaný invalidný dôchodok a dovŕšila dôchodkový vek.

Dobrovoľne poistená na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a   poistenia v nezamestnanosti súčasne môže byť len fyzická osoba (ďalej len „dobrovoľne sociálne poistená osoba“), ktorá

nie je povinne nemocensky poistená, povinne dôchodkovo poistená a ani povinne poistená v nezamestnanosti, 

dovŕšila najmenej 16 rokov veku,

má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, povolenie na prechodný pobyt alebo povolenie na trvalý pobyt a 

nemá priznaný starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %.

Dobrovoľne dôchodkovo poistená len na účely starobného poistenia môže byť každá fyzická osoba, ktorá je povinne dôchodkovo poistená aspoň na účely starobného poistenia, spĺňa podmienky uvedené v odseku 1 písm. b) a c) a nemá priznaný predčasný starobný dôchodok. 

Dobrovoľne nemocensky poistená a  dobrovoľne poistená v nezamestnanosti súčasne môže byť len fyzická osoba, ktorá je povinne dôchodkovo poistená, nie je povinne nemocensky poistená a spĺňa podmienky uvedené v odseku 1 písm. b) až d). 

Dobrovoľne nemocensky poistená, dobrovoľne dôchodkovo poistená na účely invalidného poistenia a  dobrovoľne poistená v nezamestnanosti súčasne môže byť len fyzická osoba, ktorá je povinne dôchodkovo poistená len na účely starobného poistenia, a  nie je povinne nemocensky poistená a povinne dôchodkovo poistená na účely invalidného poistenia súčasne a spĺňa podmienky uvedené v odseku 1 písm. b) až d).

Povinne úrazovo poistený je zamestnávateľ, ktorý zamestnáva aspoň jednu fyzickú osobu vykonávajúcu zárobkovú činnosť v pracovnoprávnom vzťahu,38) v štátnozamestnaneckom pomere,39) v členskom pomere, ktorého súčasťou je aj pracovný vzťah k družstvu,39a) v služobnom pomere39b) okrem fyzickej osoby, ktorá je sudca alebo prokurátor alebo ktorý zamestnáva aspoň jednu fyzickú osobu vykonávajúcu zárobkovú činnosť, ktorou je výkon verejnej funkcie podľa osobitných predpisov.39c) Povinne úrazovo poistený je aj ústav na výkon väzby a ústav na výkon trestu odňatia slobody, ktoré plnia povinnosti zamestnávateľa podľa osobitného predpisu39d) pre fyzickú osobu vo výkone väzby a pre fyzickú osobu vo výkone trestu odňatia slobody, ak sú zaradené do práce.

Nárok na úrazové dávky z úrazového poistenia zamestnávateľa má  zamestnanec zamestnávateľa podľa § 16 po splnení podmienok ustanovených týmto zákonom.

Nárok na úrazové dávky v rozsahu ustanovenom týmto zákonom má aj

žiak strednej školy a študent vysokej školy, ktorí utrpeli pracovný úraz alebo im vznikla  choroba z povolania pri praktickom  vyučovaní v období  odbornej (výrobnej) praxe,

fyzická osoba združená v Dobrovoľnej požiarnej ochrane Slovenskej republiky  a v iných občianskych združeniach, ktorá utrpela pracovný úraz alebo jej vznikla choroba z povolania pri plnení úloh na úseku ochrany pred požiarmi podľa osobitného predpisu,41)       a člen banského záchranného zboru, ktorý utrpel pracovný úraz alebo mu vznikla  choroba z povolania pri činnostiach tohto zboru,

fyzická osoba, ktorá na výzvu orgánu verejnej moci alebo veliteľa zásahu a podľa jeho pokynov,  prípadne s jeho vedomím osobne pomáha pri havárii, živelnej pohrome a inej mimoriadnej udalosti alebo pri odstraňovaní ich následkov a pri výkone týchto činností utrpela pracovný úraz alebo jej vznikla choroba z povolania,

dobrovoľný zdravotník Slovenského Červeného kríža alebo  inej právnickej osoby, ktorý utrpel pracovný úraz alebo mu vznikla choroba z povolania pri výkone zdravotníckych služieb  pri športovom podujatí alebo spoločenskom podujatí,

dobrovoľný člen horskej služby alebo iná fyzická osoba, ktorí na  výzvu horskej služby a podľa jej pokynov osobne pomáhali pri záchrannej  akcii v teréne a pri výkone tejto činnosti utrpeli pracovný úraz alebo im vznikla choroba z povolania.

Nárok na úrazové dávky za podmienok ustanovených týmto zákonom má aj manžel (manželka), nezaopatrené dieťa po fyzických osobách uvedených v odsekoch 1 a 2 a fyzická osoba, voči ktorej mala fyzická osoba uvedená v odsekoch 1 a 2 v čase úmrtia vyživovaciu povinnosť.

Povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení je, ak tento zákon neustanovuje inak,

fyzická osoba narodená po 31. decembri 1986, ktorá sa dobrovoľne rozhodla byť zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení do šiestich mesiacov od prvého dôchodkového poistenia podľa osobitného predpisu3) vzniknutého po 31. decembri 2007 z dôvodu výkonu činnosti zamestnanca, povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby alebo z dôvodu dobrovoľne dôchodkovo poistenej osoby, ak toto prvé dôchodkové poistenie trvalo nepretržite najmenej 150 dní a

fyzická osoba narodená po 31. decembri 1986, ktorá sa dobrovoľne rozhodla byť zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení do šiestich mesiacov od prvého dôchodkového poistenia podľa osobitného predpisu3) vzniknutého po 31. decembri 2008 z dôvodu

1. riadnej starostlivosti o dieťa do šiestich rokov jeho veku podľa osobitného predpisu11) alebo z dôvodu riadnej starostlivosti o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku podľa osobitného predpisu12) alebo
2. poberania peňažného príspevku na opatrovanie alebo z dôvodu výkonu osobnej asistencie fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím podľa osobitného predpisu.12a)

Povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení je aj fyzická osoba, ktorá bola v období pred 1. januárom 2005 dôchodkovo poistená podľa osobitného predpisu,3) dobrovoľne sa rozhodla v období od 1. januára 2005 do 30. júna 2006 byť zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení a je

zamestnanec, 

samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá je povinne dôchodkovo poistená podľa osobitného predpisu,3)

dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba podľa osobitného predpisu.3)

Povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení je aj fyzická osoba, ktorá pred 1. januárom 2005 bola dôchodkovo poistená podľa osobitného predpisu, 3) od 1. januára 2005 do 30. júna 2006 je zaradená do evidencie uchádzačov o zamestnanie alebo sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom na strednej škole alebo na vysokej škole po dovŕšení 16 rokov veku a v tomto období nie je dôchodkovo poistená podľa osobitného predpisu, 3) ak sa dobrovoľne rozhodla byť zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení najneskôr do šesť mesiacov od prvého dôchodkového poistenia podľa osobitného predpisu, 3) vzniknutého po 30. júni 2006 ak toto prvé dôchodkové poistenie trvalo nepretržite najmenej 150 dní.

Povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení je aj fyzická osoba, ktorej sa vypláca úrazová renta podľa osobitného predpisu, 3) ak bola sporiteľ pred vznikom nároku na úrazovú rentu.

Zúčastnený na starobnom dôchodkovom sporení je sporiteľ, ktorý je povinne dôchodkovo poistený

 z dôvodu riadnej starostlivosti o dieťa do šiestich rokov jeho veku podľa osobitného predpisu11) alebo z dôvodu riadnej starostlivosti o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku podľa osobitného predpisu, 12)

z dôvodu poberania peňažného príspevku na opatrovanie alebo z dôvodu výkonu osobnej asistencie fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím podľa osobitného predpisu12a) alebo

ako zamestnanec alebo ako samostatne zárobkovo činná osoba, za ktorých poistné na dôchodkové poistenie platí štát počas poskytovania materského podľa osobitného predpisu.12b)	Ú

Č: 3 
O: 1
P: a	Táto smernica sa vzťahuje na:
zákonné systémy, ktoré poskytujú ochranu pred týmito rizikami:
	N	návrh
(Čl. LII)

43/2004 Z. z.

	§  1
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

§ 1 
O: 1

O: 2

	Tento zákon vymedzuje sociálne poistenie a úrazové poistenie, upravuje rozsah sociálneho poistenia a úrazového poistenia, právne vzťahy pri vykonávaní sociálneho poistenia a úrazového poistenia, organizáciu sociálneho poistenia a úrazového poistenia, financovanie sociálneho poistenia a úrazového poistenia, dozor štátu nad vykonávaním sociálneho poistenia a úrazového poistenia a konanie vo veciach sociálneho poistenia a úrazového poistenia.

Tento zákon upravuje aj poskytovanie garančnej dávky ako štátnej sociálnej dávky,  právne vzťahy pri poskytovaní garančnej dávky, financovanie poskytovania garančnej dávky a konanie o garančnej dávke. Účelom garančnej dávky je uspokojovanie nárokov zamestnanca pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa.

Tento zákon upravuje aj výber, registráciu a postúpenie príspevkov na starobné dôchodkové sporenie.

Tento zákon sa nevzťahuje na príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu, Zboru väzenskej a justičnej stráže, Železničnej polície, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby,  colníkov1a) (ďalej len „policajt“), profesionálnych vojakov ozbrojených síl,1b) vojakov mimoriadnej služby1c) (ďalej len „profesionálny vojak“), ktorých sociálne zabezpečenie je upravené osobitným predpisom,2) a vojakov, ktorí sa počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách štúdiom alebo výcvikom pripravovali na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách3) (ďalej len „vojak prípravnej služby“), ak tento zákon neustanovuje inak.

Tento zákon vymedzuje starobné dôchodkové sporenie, upravuje rozsah starobného dôchodkového sporenia, právne vzťahy pri vykonávaní starobného dôchodkového sporenia, organizáciu starobného dôchodkového sporenia, financovanie starobného dôchodkového sporenia a dohľad nad vykonávaním starobného dôchodkového sporenia.

Tento zákon sa nevzťahuje na príslušníkov Policajného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu, Zboru väzenskej a justičnej stráže, Železničnej polície, colníkov1), príslušníkov ozbrojených síl, ktorí vykonávajú profesionálnu službu v ozbrojených silách2), a vojakov, ktorí sa počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách štúdiom alebo výcvikom pripravovali na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách2).	Ú		
Č: 3 
O: 1
P: a
1. odrážka	–	choroba,

	N	461/2003 Z. z.
	§ 13
O: 1 

P: a
P: b
P: c
P: d
	Z nemocenského poistenia sa za podmienok ustanovených týmto zákonom poskytujú nemocenské dávky, a to
nemocenské,
ošetrovné,
vyrovnávacia dávka,
materské.
	Ú		
Č: 3 
O: 1
P: a
2. odrážka	-	invalidita,

	N	461/2003 Z. z.
	§ 13
O: 2

P:b 

	Z dôchodkového poistenia sa za podmienok ustanovených týmto zákonom  poskytujú  dôchodkové dávky, a to
z invalidného poistenia
1. invalidný dôchodok,
2. vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok,
3. sirotský dôchodok.	Ú		
Č:  3 
O: 1
P: a
3. odrážka	–	staroba,

	N	461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.

	§ 13
O: 2

P: a

§ 2	Z dôchodkového poistenia sa za podmienok ustanovených týmto zákonom  poskytujú  dôchodkové dávky, a to
zo starobného poistenia
1. starobný dôchodok,
2. predčasný starobný dôchodok,
3. vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok,
4. sirotský dôchodok,

Starobné dôchodkové sporenie podľa tohto zákona je sporenie na osobný účet sporiteľa, ktorého účelom je spolu so starobným poistením podľa osobitného predpisu3) zabezpečiť jeho príjem v starobe a pozostalým pre prípad jeho úmrtia.	Ú		
Č: 3 
O: 1
P: a
4. odrážka	–	pracovné úrazy a choroby z povolania,

	N	návrh
(Čl. LII)

	§ 13a

P: a
P: b
P: c
P: d
P: e
P: f
P: g
P: h

P: i
P: j	Z úrazového poistenia sa za podmienok ustanovených týmto zákonom poskytujú  úrazové dávky, a to

úrazový príplatok,
úrazová renta,
jednorazové vyrovnanie,
pozostalostná úrazová renta,
jednorazové odškodnenie,
pracovná rehabilitácia a rehabilitačné,
rekvalifikácia a rekvalifikačné,
náhrada za bolesť a náhrada za sťaženie spoločenského  uplatnenia,
náhrada nákladov spojených s liečením,
náhrada nákladov spojených s pohrebom.	Ú		
Č: 3 
O: 1
P: a
5. odrážka	–	nezamestnanosť;

	N	návrh
(Čl. LII)
	§ 13
O: 3	Z poistenia v nezamestnanosti sa za podmienok ustanovených týmto zákonom poskytuje dávka v nezamestnanosti.	Ú		
Č: 3 
O: 1
P: b	sociálnu pomoc, pokiaľ je jej cieľom doplniť alebo nahradiť systémy uvedené v písmene (a). 	n. a.						
Č: 3 
O:2
	Táto smernica sa nevzťahuje na opatrenia týkajúce sa pozostalostných dávok ani na opatrenia týkajúce sa rodinných dávok, s výnimkou prípadu rodinných dávok, poskytovaných prostredníctvom zvýšenia dávok patriacich vzhľadom na riziká uvedené v odseku 1 (a).

	n .a.						
Č:3 
O:3	S cieľom zabezpečiť vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania v zamestnaneckých systémoch rada na návrh komisie prijme ustanovenia, ktoré vymedzia jej podstatu, rozsah a spôsoby jej uplatňovania.	n. a.						
Č: 4 
O:1
	Zásadou rovnakého zaobchádzania sa rozumie, že neexistuje nijaká priama či nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia, najmä s odvolaním sa na manželský alebo rodinný stav, predovšetkým pokiaľ ide o:	N	461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.

365/2004 Z. z.	§ 6
O:1

O: 3

§ 9
O: 1

§ 2
O: 1

§2a 
O: 1

§ 2a
O: 2

§ 2a
O: 3	Poistenec podľa tohto zákona je fyzická osoba, ktorá je nemocensky poistená, dôchodkovo poistená alebo poistená v nezamestnanosti podľa tohto zákona.

Poistencom patria práva pri výkone sociálneho poistenia rovnako v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania v sociálnom zabezpečení ustanovenou osobitným zákonom.23a)

23a) Zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky         č. 539/2005 Z. z.

Sporiteľovi patria práva pri výkone starobného dôchodkového sporenia bez akýchkoľvek obmedzení a priamej diskriminácie a nepriamej diskriminácie podľa pohlavia, manželského stavu alebo rodinného stavu, rasy, farby pleti, jazyka, veku, zdravotného stavu, viery a náboženstva, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu alebo iného postavenia okrem prípadu, ak to ustanovuje zákon.

Dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania spočíva v zákaze diskriminácie z dôvodu pohlavia, náboženského vyznania alebo viery, rasy, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie, manželského stavu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia.

Diskriminácia je priama diskriminácia, nepriama diskriminácia, obťažovanie, sexuálne obťažovanie a neoprávnený postih; diskriminácia je aj pokyn na diskrimináciu a nabádanie na diskrimináciu.

Priama diskriminácia je konanie alebo opomenutie, pri ktorom sa s osobou zaobchádza menej priaznivo, ako sa zaobchádza, zaobchádzalo alebo by sa mohlo zaobchádzať s inou osobou v porovnateľnej situácii.

Nepriama diskriminácia je navonok neutrálny predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax, ktoré znevýhodňujú osobu v porovnaní s inou osobou; nepriama diskriminácia nie je, ak takýto predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax sú objektívne odôvodnené sledovaním oprávneného záujmu a sú primerané a nevyhnutné na dosiahnutie takého záujmu.	Ú		
Č: 4 
O: 1
1. odrážka	–	rozsah jednotlivých systémov a podmienky prístupu k nim;

	N	461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

43/2004 Z. z.

	§ 30

P: a

P: b

§ 31
O: 1

P: a

P: b

O: 2

O: 3

§ 33
O:1

O:2

§: 34
O: 1

O: 2

O: 3

§ 36

§ 39
O: 1
P: a

P: b

§ 70
O: 1

O: 2

§ 71
O: 1

§ 65
O: 1

O: 2

O: 3

P: a
P: b

O: 4

P: a
P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

P: g

P: h

P: i

P: j

P: k

O: 5

P: a
P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

P: g

P: h

P: i

P: j

O: 6

P: a
P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

P: g

P: h

P: i

O: 7

P: a
P: b

P: c

P: d

P: e

P: f
P: g

O: 8

P: a
P: b

P: c

P: d

P: e

P: f

§ 65a
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

P: a

P: b

P: c

P: d

O: 5

§ 2	Zamestnanec má nárok na nemocenskú dávku, ak
splnil podmienky ustanovené na vznik nároku na nemocenskú dávku počas trvania nemocenského poistenia alebo po jeho zániku v ochrannej lehote a
nemá príjem, ktorý sa považuje za vymeriavací základ podľa § 138 ods. 1 za obdobie, v ktorom nevykonáva činnosť zamestnanca z dôvodov uvedených v § 33 ods. 1, § 39 ods. 1, § 48 ods. 1 a § 49 ods. 1.

Dobrovoľne nemocensky poistená osoba má nárok na nemocenskú  dávku,  ak 

splnila podmienky ustanovené na vznik nároku na nemocenskú dávku počas trvania nemocenského poistenia a

zaplatila poistné na sociálne poistenie najneskôr v posledný deň kalendárneho mesiaca, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky,  za obdobie od prvého vzniku nemocenského poistenia dobrovoľne nemocensky poistenej osoby do konca kalendárneho mesiaca predchádzajúceho kalendárnemu mesiacu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky,  najviac za obdobie posledných päť rokov predchádzajúcich kalendárnemu mesiacu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky; podmienka zaplatenia poistného na sociálne poistenie sa považuje za splnenú, ak suma dlžného poistného na sociálne poistenie je v úhrne nižšia ako 5 eur.

Ak vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky v kalendárnom mesiaci, v ktorom dobrovoľne nemocensky poistenej osobe prvýkrát vzniklo nemocenské poistenie, vznikne nárok na nemocenskú dávku, ak za tento mesiac zaplatila poistné na sociálne poistenie najneskôr v posledný deň splatnosti poistného na sociálne poistenie. Na splnenie podmienky zaplatenia poistného odsek 1 písm. b) časť vety za bodkočiarkou  platí rovnako.
Dobrovoľne nemocensky poistená osoba má nárok na nemocenskú dávku aj vtedy, ak vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky po zániku jej nemocenského poistenia v ochrannej lehote a za obdobie od prvého vzniku nemocenského poistenia dobrovoľne nemocensky poistenej osoby do zániku jej nemocenského poistenia,  najviac za obdobie posledných päť rokov predchádzajúcich kalendárnemu mesiacu, v ktorom zaniklo nemocenské poistenie, zaplatila poistné na sociálne poistenie najneskôr v posledný deň splatnosti poistného na sociálne poistenie za kalendárny mesiac, v ktorom zaniklo nemocenské poistenie. Na splnenie podmienky zaplatenia poistného odsek 1  písm. b) časť vety za bodkočiarkou platí rovnako.

Zamestnanec má nárok na nemocenské, ak bol pre chorobu alebo úraz uznaný za  dočasne práceneschopného na výkon zárobkovej činnosti alebo mu bolo nariadené karanténne opatrenie podľa osobitného predpisu50) (ďalej len „dočasná pracovná neschopnosť“).

Dobrovoľne nemocensky poistená osoba má nárok na nemocenské, ak jej vznikla dočasná pracovná neschopnosť a  v posledných dvoch rokoch pred vznikom dočasnej pracovnej neschopnosti bola nemocensky poistená najmenej 270 dní.  

Zamestnancovi vzniká nárok na nemocenské od 11. dňa  dočasnej pracovnej neschopnosti. Dobrovoľne nemocensky poistenej osobe vzniká nárok na nemocenské od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti. Nárok na nemocenské zaniká odo dňa nasledujúceho po skončení dočasnej pracovnej neschopnosti alebo  odo dňa uznania invalidity, najneskôr uplynutím 52. týždňa  od vzniku dočasnej pracovnej neschopnosti (ďalej len „podporné obdobie"), ak tento zákon neustanovuje inak.

Zamestnancovi vzniká nárok na nemocenské od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti, ak dočasná pracovná neschopnosť vznikla v ochrannej lehote.

Ak zamestnancovi zaniklo nemocenské poistenie v období dočasnej pracovnej neschopnosti, v ktorom má nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti podľa osobitného predpisu,51) má nárok na nemocenské odo dňa nasledujúceho po dni zániku nemocenského poistenia.

Nemocenské sa poskytuje za dni.

Poistenec má nárok na ošetrovné, ak 

ošetruje choré dieťa, chorého manžela, chorú manželku, chorého rodiča  alebo chorého rodiča manžela (manželky),  ktorého zdravotný stav podľa potvrdenia príslušného lekára nevyhnutne vyžaduje ošetrovanie inou fyzickou osobou, alebo
sa stará o dieťa do desiatich rokov veku, ak
1. dieťaťu bolo nariadené karanténne opatrenie podľa osobitného predpisu,
2. predškolské zariadenie alebo zariadenie sociálnych služieb, v ktorých sa poskytuje dieťaťu starostlivosť, alebo škola,  ktorú dieťa navštevuje, boli rozhodnutím príslušných orgánov  uzavreté alebo v nich bolo nariadené karanténne opatrenie  podľa osobitného predpisu alebo
3. fyzická osoba, ktorá sa inak o dieťa stará, ochorela, bolo jej nariadené karanténne opatrenie podľa osobitného  predpisu alebo v súvislosti s pôrodom bola prijatá do  ústavnej starostlivosti zdravotníckeho zariadenia, a preto sa nemôže o dieťa starať.

Poistenec má nárok na invalidný dôchodok, ak sa stal invalidným, získal počet rokov dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia uvedený v § 72  a ku dňu vzniku invalidity nespĺňa podmienky nároku na  starobný dôchodok alebo mu nebol priznaný predčasný starobný dôchodok.

 Fyzická osoba má nárok na invalidný dôchodok aj vtedy, ak sa stala invalidnou v období, v ktorom je nezaopatreným dieťaťom a má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt. Nárok na invalidný dôchodok tejto fyzickej osobe vzniká najskôr odo dňa dovŕšenia 18 rokov veku. Nárok na invalidný dôchodok má aj fyzická osoba, ktorá sa stala invalidnou počas doktorandského štúdia v dennej forme, nedovŕšila 26 rokov veku a má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt.

Poistenec je invalidný, ak pre dlhodobo nepriaznivý  zdravotný stav má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 % v porovnaní so zdravou fyzickou osobou.  

Poistenec má nárok na starobný dôchodok, ak bol dôchodkovo poistený na účely starobného poistenia   najmenej 15 rokov  a dovŕšil dôchodkový vek. 

Dôchodkový vek je 62 rokov veku poistenca, ak tento zákon neustanovuje inak.

Mužovi, ktorý v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2005 dovŕšil vek 60 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 60 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov.
	
Žene, ktorá vychovala päť detí alebo viac detí  a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2014 dovŕšila vek 53 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 53 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov,
v roku 2006 dvadsaťsedem kalendárnych mesiacov,
v roku 2007 tridsaťšesť kalendárnych mesiacov,
v roku 2008 štyridsaťpäť kalendárnych mesiacov,
v roku 2009 päťdesiatštyri kalendárnych mesiacov,
v roku 2010 šesťdesiattri kalendárnych mesiacov,
v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,
v roku 2012 osemdesiatjeden kalendárnych mesiacov,
v roku 2013 deväťdesiat kalendárnych mesiacov,
v roku 2014 deväťdesiatdeväť kalendárnych mesiacov.

Žene, ktorá vychovala tri deti alebo štyri deti a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2013 dovŕšila vek 54 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 54 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov,
v roku 2006 dvadsaťsedem kalendárnych mesiacov,
v roku 2007 tridsaťšesť kalendárnych mesiacov,
v roku 2008 štyridsaťpäť kalendárnych mesiacov,
v roku 2009 päťdesiatštyri kalendárnych mesiacov,
v roku 2010 šesťdesiattri kalendárnych mesiacov,
v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,
v roku 2012 osemdesiatjeden kalendárnych mesiacov,
v roku 2013 deväťdesiat kalendárnych mesiacov.

Žene, ktorá vychovala dve deti a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2012 dovŕšila vek 55 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 55 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov,
v roku 2006 dvadsaťsedem kalendárnych mesiacov,
v roku 2007 tridsaťšesť kalendárnych mesiacov,
v roku 2008 štyridsaťpäť  kalendárnych mesiacov,
v roku 2009 päťdesiatštyri kalendárnych mesiacov,
v roku 2010 šesťdesiattri kalendárnych mesiacov,
v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,
v roku 2012 osemdesiatjeden  kalendárnych mesiacov.

Žene, ktorá vychovala jedno dieťa a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2010 dovŕšila vek 56 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 56 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov,
v roku 2006 dvadsaťsedem kalendárnych mesiacov,
v roku 2007 tridsaťšesť kalendárnych mesiacov,
v roku 2008 štyridsaťpäť kalendárnych mesiacov,
v roku 2009 päťdesiatštyri kalendárnych mesiacov,
v roku 2010 šesťdesiattri kalendárnych mesiacov.

Žene, ktorá v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2009 dovŕšila vek 57 rokov, sa dôchodkový vek určí tak, že k veku 57 rokov sa pripočíta
v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov,
v roku 2005 osemnásť kalendárnych mesiacov,
v roku 2006 dvadsaťsedem kalendárnych mesiacov,
v roku 2007 tridsaťšesť kalendárnych mesiacov,
v roku 2008 štyridsaťpäť kalendárnych mesiacov,
v roku 2009  päťdesiatštyri  kalendárnych mesiacov.

Dôchodkový vek poistenca, ktorý po 31. decembri 2015 dovŕši dôchodkový vek určený podľa § 65 a 274 nižší ako 62 rokov sa zachováva.

Dôchodkový vek sa zvyšuje vždy od 1. januára každého kalendárneho roka nasledujúceho po 31. decembri 2015.

Dôchodkový vek sa zvyšuje o počet dní, ktorý sa určí  ako súčin čísla 365 a rozdielu priemernej strednej dĺžky života zistenej za prvé referenčné obdobie a priemernej strednej dĺžky života zistenej za druhé referenčné obdobie. Takto určený počet dní sa zaokrúhľuje na celé dni nadol.

Na účely určovania dôchodkového veku

stredná dĺžka života vo veku 62 rokov je stredná dĺžka života spoločná pre mužov a ženy vo veku 62 rokov zistená štatistickým úradom,
príslušný kalendárny rok je rok, v ktorom sa dôchodkový vek zvyšuje,
prvé referenčné obdobie je obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré začína kalendárnym rokom, ktorý tri roky predchádza príslušnému kalendárnemu roku a končí kalendárnym rokom, ktorý sedem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku,
druhé referenčné obdobie je obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré začína kalendárnym rokom, ktorý štyri roky predchádza príslušnému kalendárnemu roku a končí kalendárnym rokom, ktorý osem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku.

Počet dní, o ktorý sa zvyšuje dôchodkový vek,  dôchodkový vek vyjadrený v rokoch a dôchodkový vek vyjadrený v rokoch, mesiacoch a dňoch  na príslušný kalendárny rok sa ustanoví opatrením, ktoré vydá ministerstvo podľa údajov štatistického úradu a vyhlási jeho úplné znenie v Zbierke zákonov najneskôr do 31. októbra  kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku.

Starobné dôchodkové sporenie podľa tohto zákona je sporenie na osobný účet sporiteľa, ktorého účelom je spolu so starobným poistením podľa osobitného predpisu3) zabezpečiť jeho príjem v starobe a pozostalým pre prípad jeho úmrtia.	Ú		
Č: 4 
O: 1
2. odrážka	-   povinnosť platiť príspevky a výpočet výšky príspevkov;

	N	návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.	§: 128
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

§ 130
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e

O: 2

P: a

P: b

P: c

P: d

O: 3

P: a

P: b

§: 133 
O: 1

§ 20
O: 1

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e
O: 2

O: 3

§ 22

P: a

P: b

P: c

P: d

P: e	Poistné na sociálne poistenie platí

zamestnanec, 

povinne dôchodkovo poistená samostatne zárobkovo činná osoba, 

dobrovoľne nemocensky poistená osoba, dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba a osoba dobrovoľne poistená v nezamestnanosti,

štát,

Sociálna poisťovňa.

Štát platí poistné na sociálne poistenie za fyzické osoby uvedené v § 15 ods. 1 písm. c) až e) a za fyzickú osobu uvedenú v § 15 ods. 1 písm. a) a b) v období, v ktorom sa jej poskytuje materské.

Sociálna poisťovňa platí poistné na sociálne poistenie za fyzické osoby uvedené v      § 15 ods. 2 písm. c).

Poistné na úrazové poistenie platí zamestnávateľ.

Zúčtovanie poistného na sociálne poistenie a príspevkov na starobné dôchodkové sporenie platené štátom ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvom financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“) po dohode  s ministerstvom.

Sadzba poistného na sociálne poistenie pre

zamestnanca podľa § 4 ods. 1 je 19 % z vymeriavacieho základu,

zamestnanca podľa § 4 ods. 2, povinne dôchodkovo poistenú samostatne zárobkovo činnú osobu a pre fyzickú osobu, ktorá dodatočne dopláca poistné na sociálne poistenie podľa § 142 ods. 3,  je 13 % z vymeriavacieho základu,

zamestnanca podľa § 4 ods. 3 je 10 % z vymeriavacieho základu,

štát je 19 % z vymeriavacieho základu,

Sociálnu poisťovňu je 19 % z vymeriavacieho základu.

Sadzba poistného pre dobrovoľne sociálne poistenú osobu uvedenú

v § 15b ods. 1 je 19 % z vymeriavacieho základu,

v § 15b ods. 2 je 10 % z vymeriavacieho základu,

v § 15b ods. 3 je 6 % z vymeriavacieho základu,

v § 15b ods. 4 je 9 % z vymeriavacieho základu.

Sadzba poistného na sociálne poistenie sa znižuje o 6,7 % vymeriavacieho základu, ak

ide o osobu uvedenú v ods. 1 písm. a) až d) a ods. 2, ktorá je sporiteľom,

štát alebo Sociálna poisťovňa platí poistné za fyzickú osobu, ktorá je sporiteľom.

Sadzba poistného na úrazové poistenie je pre zamestnávateľa zaradeného do
prvej nebezpečnostnej triedy		0,3 % z vymeriavacieho základu,
druhej nebezpečnostnej triedy	  0,5 % z vymeriavacieho základu,
tretej nebezpečnostnej triedy		0,7 % z vymeriavacieho základu,
štvrtej nebezpečnostnej triedy	  0,9 % z vymeriavacieho základu,
piatej nebezpečnostnej triedy	  1,1 % z vymeriavacieho základu,
šiestej nebezpečnostnej triedy	  1,3 % z vymeriavacieho základu,
siedmej nebezpečnostnej triedy	  1,5 % z vymeriavacieho základu,
ôsmej nebezpečnostnej triedy	  1,7 % z vymeriavacieho základu,
deviatej nebezpečnostnej triedy	  1,9 % z vymeriavacieho základu,
desiatej nebezpečnostnej triedy	  2,1 % z vymeriavacieho základu.

Príspevky na starobné dôchodkové sporenie (ďalej len "príspevky") platí, ak tento zákon neustanovuje inak,

zamestnávateľ za svojich zamestnancov, 

samostatne zárobkovo činná osoba povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení,
 
dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba podľa osobitného predpisu3) povinne zúčastnená na starobnom dôchodkovom sporení, 

štát,
 
Sociálna poisťovňa.
Štát platí príspevky za sporiteľa, ktorý je zúčastnený na starobnom dôchodkovom sporení podľa § 14 ods. 1 písm. b) a § 14 ods. 5.
Sociálna poisťovňa platí príspevky za sporiteľa uvedeného v § 14 ods. 4, za ktorého platí poistné na starobné poistenie podľa osobitného predpisu.3)

Sadzba príspevkov je pre

zamestnávateľa 9 % z vymeriavacieho základu, 

samostatne zárobkovo činnú osobu povinne zúčastnenú na starobnom dôchodkovom sporení 9 % z vymeriavacieho základu, 

dobrovoľne dôchodkovo poistenú osobu podľa osobitného predpisu3) povinne zúčastnenú na starobnom dôchodkovom sporení 9 % z vymeriavacieho základu, 

štát 9 % z vymeriavacieho základu, 

Sociálnu poisťovňu 9 % z vymeriavacieho základu.
	Ú		
Č: 4 
O: 1
3. odrážka	- výpočet dávok vrátane ich zvýšenia s ohľadom na manžela/manželku a závislé osoby, a podmienky určujúce trvanie a zachovanie nároku na dávky.

	N	461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.

	§ 37
O: 1

O: 2

P: a

P: b

§ 38

§: 41

§ 73
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

§ 66
O: 1

O: 2

§ 68
O: 1

O: 2

§ 89
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

O:8

§ 91

§ 93
O: 1

O: 2

§ 94
O: 1

O 2

O: 3

§ 96
O: 3

O: 4

§ 100
O: 2

§ 101
O: 3

O: 4

P: a

P: b

O: 5

§ 32
O: 4

§ 33
O: 3

§ 35
O: 1

O: 2

O: 4

§ 36
O: 1

O: 2

§ 38
O: 1

O: 2

§ 39	Výška nemocenského zamestnanca je 55 % denného vymeriavacieho základu určeného podľa     § 55 alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu určeného podľa § 57, ak tento zákon neustanovuje inak.

Výška nemocenského zamestnanca, ktorému dočasná pracovná neschopnosť vznikla v ochrannej lehote, zamestnanca, ktorému zaniklo nemocenské poistenie v období dočasnej pracovnej neschopnosti a dobrovoľne nemocensky poistenej osoby, ak tento zákon neustanovuje inak, je v období

od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti do tretieho dňa dočasnej pracovnej neschopnosti 25 % denného vymeriavacieho základu určeného podľa     § 55 alebo pravdepodobného vymeriavacieho základu určeného podľa § 57 a

od štvrtého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti   55 % denného vymeriavacieho základu určeného podľa § 55 alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu určeného podľa § 57.

Poistenec nemá nárok na výplatu nemocenského odo dňa porušenia liečebného režimu určeného lekárom do skončenia dočasnej pracovnej neschopnosti, najviac v rozsahu 30 dní odo dňa porušenia liečebného režimu určeného lekárom.

 Výška ošetrovného je 55 % denného vymeriavacieho základu určeného  podľa § 55 alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu určeného podľa § 57.

Suma invalidného dôchodku poistenca, ktorý má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, sa určí ako súčin priemerného osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako.

Suma invalidného dôchodku poistenca, ktorý má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 %, sa určí ako súčin percentuálneho poklesu schopnosti poistenca vykonávať zárobkovú činnosť, priemerného osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku, a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako.

Suma invalidného dôchodku fyzickej osoby uvedenej v § 70 ods. 2, ktorá má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, sa určí ako súčin osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 68 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. Osobný mzdový bod sa určuje na hodnotu 0,67.

Suma invalidného dôchodku fyzickej osoby uvedenej v § 70 ods. 2, ktorá má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, sa určí ako súčin percentuálneho poklesu schopnosti tejto fyzickej osoby vykonávať zárobkovú činnosť, osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. Na určenie osobného mzdového bodu platí odsek 3 druhá veta rovnako.

Suma invalidného dôchodku poistenca vo veku do 20 rokov, ktorý bol len dobrovoľne dôchodkovo poistený na účely invalidného poistenia menej ako jeden rok alebo získal obdobie dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia dodatočným zaplatením poistného podľa § 142 ods. 3 za obdobie kratšie ako jeden rok, a má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, sa určí ako súčin osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku, a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. Na určenie osobného mzdového bodu platí odsek 3 druhá veta rovnako.

Suma invalidného dôchodku poistenca vo veku do 20 rokov, ktorý bol len dobrovoľne dôchodkovo poistený na účely invalidného poistenia menej ako jeden rok alebo získal obdobie dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia bolo získané dodatočným zaplatením poistného podľa § 142 ods. 3 za obdobie kratšie ako jeden rok, a má percentuálny pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 %, sa určí ako súčin percentuálneho poklesu schopnosti tejto fyzickej osoby vykonávať zárobkovú činnosť, osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely invalidného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na invalidný dôchodok, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku, a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. Na určenie osobného mzdového bodu platí odsek 3 druhá veta rovnako.

Suma starobného dôchodku sa určí ako súčin priemerného osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely starobného poistenia  získaného ku dňu vzniku nároku na starobný dôchodok a aktuálnej dôchodkovej hodnoty; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. 

Ak poistenec bol dôchodkovo poistený na účely starobného poistenia po splnení  podmienok nároku na starobný dôchodok a nepoberal tento dôchodok alebo jeho časť, suma starobného dôchodku sa určí podľa odseku 1 a pripočíta sa k nej suma určená ako súčin súčtu osobných mzdových bodov získaných za obdobie dôchodkového poistenia na účely starobného poistenia po vzniku nároku na starobný dôchodok a aktuálnej dôchodkovej hodnoty. Takto určená suma starobného dôchodku sa zvýši o 0,5 % za každých 30 dní dôchodkového poistenia získaných po vzniku nároku na starobný dôchodok bez poberania tohto dôchodku alebo jeho časti.

Suma predčasného starobného dôchodku sa určí ako súčin priemerného osobného mzdového bodu, obdobia dôchodkového poistenia na účely starobného poistenia získaného ku dňu vzniku nároku na predčasný starobný dôchodok a aktuálnej dôchodkovej hodnoty znížený o 0,5 % za každých začatých 30 dní odo dňa vzniku nároku na predčasný starobný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku; § 63 ods. 1 tretia veta a štvrtá veta platia rovnako. 

Ak poistenec bol povinne dôchodkovo poistený na účely starobného poistenia ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba po priznaní predčasného starobného dôchodku, k sume predčasného starobného dôchodku vyplácaného ku dňu zániku nároku na jeho výplatu sa odo dňa zániku tohto dôchodkového poistenia pripočíta suma určená ako súčin súčtu osobných mzdových bodov získaných za obdobie dôchodkového poistenia na účely starobného poistenia a aktuálnej dôchodkovej hodnoty platnej ku dňu nasledujúcemu  po zániku tohto dôchodkového poistenia. Na hodnotu osobného mzdového bodu podľa prvej vety prevyšujúcu hodnotu 3 sa neprihliada.

Suma úrazovej renty sa určí ako súčin 30,4167-násobku sumy zodpovedajúcej 80 % denného vymeriavacieho základu poškodeného a koeficientu určeného ako podiel čísla zodpovedajúceho percentuálnemu poklesu pracovnej schopnosti a čísla 100.

Ak sa poškodenému vypláca invalidný dôchodok, zníži sa suma úrazovej renty určená podľa odseku 1 o sumu tohto dôchodku. Úrazová renta sa vypláca v sume zníženej podľa prvej vety aj vtedy, ak zanikol nárok na výplatu dôchodkovej dávky.

Na zníženie úrazovej renty podľa odseku 2 je rozhodujúca suma dôchodku, na  ktorú má poškodený nárok ku dňu priznania úrazovej renty, a  ak  bol dôchodok uvedený v odseku 2  priznaný po priznaní úrazovej renty, rozhodujúca je suma dôchodku, na ktorú má nárok ku dňu jeho priznania.

Ak u poškodeného došlo k zmene poklesu pracovnej schopnosti z dôvodu toho istého pracovného úrazu alebo tej istej  choroby z povolania, doterajšia suma úrazovej renty sa upraví v pomere novej percentuálnej miery poklesu pracovnej schopnosti k doterajšej percentuálnej miere poklesu pracovnej schopnosti odo dňa zmeny poklesu pracovnej schopnosti .

Pri opätovnom vzniku nároku na úrazovú rentu z dôvodu toho istého pracovného úrazu alebo tej istej  choroby z povolania sa suma úrazovej renty určí z denného vymeriavacieho základu, z ktorého bola určená jej suma pri prvom vzniku nároku vynásobená koeficientom určeným ako podiel všeobecného vymeriavacieho základu za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom znovu vznikol nárok na úrazovú rentu, a všeobecného vymeriavacieho základu, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v  ktorom vznikol nárok na úrazovú rentu prvýkrát.

Ak sú súčasne splnené podmienky nároku na výplatu viacerých úrazových rent z dôvodu viacerých pracovných úrazov alebo chorôb z povolania, vypláca sa iba jedna úrazová renta, a to tá, ktorej suma je vyššia alebo najvyššia. Na výplatu úrazovej renty a zánik nároku na úrazovú rentu platí  § 81 ods. 1 druhá veta a tretia veta  primerane. 

Ak sú splnené podmienky nároku na výplatu úrazovej renty z dôvodu viacerých pracovných úrazov alebo chorôb z povolania, zníži sa suma úrazovej renty určenej ako súčet percentuálneho poklesu pracovnej schopnosti z dôvodu viacerých pracovných úrazov alebo chorôb z povolania o sumu invalidného dôchodku. Úrazová renta sa vypláca v sume zníženej o sumu invalidného dôchodku aj vtedy, ak zanikol nárok na jeho výplatu. Suma úrazovej renty vypočítaná podľa prvej vety nesmie byť vyššia ako suma zodpovedajúca     100-percentnému poklesu pracovnej schopnosti.

Úrazová renta vyplácaná k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a úrazová renta priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšujú v závislosti od priemerného medziročného rastu spotrebiteľských cien vykázaného štatistickým úradom za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku. Príslušný kalendárny rok je rok, v ktorom sa zvýšenie úrazových rent vykonáva. Úrazová renta sa zvyšuje od 1. januára príslušného kalendárneho roka o percento  medziročného rastu spotrebiteľských cien podľa prvej vety. Percento zvýšenia úrazovej renty sa ustanoví opatrením, ktoré vydá ministerstvo podľa údajov štatistického úradu a vyhlási jeho úplné znenie uverejnením v Zbierke zákonov najneskôr do 31. októbra kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku. Úrazová renta, priznaná od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka, sa zvyšuje odo dňa jej priznania.

Suma jednorazového vyrovnania sa určí ako  súčin 365-násobku denného vymeriavacieho základu a  koeficientu určeného ako podiel čísla zodpovedajúceho  percentuálnemu poklesu pracovnej schopnosti a čísla 100.

Mesačná suma pozostalostnej úrazovej renty sa určí  vo výške výživného alebo príspevku na výživu, ktoré bol poškodený povinný platiť ku dňu svojej smrti.

Suma pozostalostnej úrazovej renty alebo úhrn súm pozostalostných úrazových rent po tom istom poškodenom nesmie presiahnuť sumu úrazovej renty, na ktorú mal alebo by bol mal poškodený nárok pri 100-percentnej strate pracovnej schopnosti. To platí aj vtedy, ak  poškodený bol poberateľ úrazovej renty z dôvodu nižšieho percentuálneho poklesu pracovnej schopnosti. 

Manžel, manželka a nezaopatrené dieťa poškodeného, ktorý zomrel v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania, majú nárok na jednorazové odškodnenie.

Suma jednorazového odškodnenia manžela alebo manželky je 730-násobok denného vymeriavacieho základu,  najviac 46 485,40 eura.

Suma jednorazového odškodnenia na každé nezaopatrené dieťa uvedené v odseku 1 je polovica sumy jednorazového odškodnenia manžela alebo manželky poškodeného. Úhrn súm jednorazového odškodnenia nezaopatrených detí nesmie presiahnuť 46 485,40 eura. Ak úhrn jednorazových odškodnení presiahne túto sumu, znížia sa sumy jednorazových odškodnení nezaopatrených detí pomerne tak, aby ich úhrn bol najviac 46 485,40 eura.

Suma rehabilitačného  je 80 % denného vymeriavacieho základu poškodeného.

Ak sa poberateľovi rehabilitačného súčasne vypláca predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok,  suma rehabilitačného sa určí ako rozdiel sumy rehabilitačného určeného podľa odseku 3 a sumy predčasného starobného dôchodku alebo  invalidného dôchodku pripadajúcej na deň.

Suma náhrady nákladov spojených s liečením je najviac 23 242,70 eura. Na zvýšenie tejto sumy platí § 94 ods. 4 rovnako.

Suma náhrady nákladov uvedených v odseku 2 je najviac 2 324,40 eura.  Na zvýšenie tejto sumy platí § 94 ods. 4 rovnako.

Fyzická osoba, ktorá s poškodeným, ktorý zomrel v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania, žila ku dňu jeho smrti v domácnosti, a nezaopatrené dieťa poškodeného, majú nárok na náhradu
jednej tretiny výdavkov vynaložených na smútočné ošatenie, najviac v sume 99,60 eura pre každú fyzickú osobu a nezaopatrené dieťa a
cestovných výdavkov vynaložených na ich prepravu z miesta trvalého pobytu na miesto pohrebu a späť.

Suma náhrady výdavkov uvedených v odseku 4 pre všetky fyzické osoby a nezaopatrené deti uvedené v odseku 4 je najviac 2 324,40 eura. Na zvýšenie tejto sumy platí § 94 ods. 4  rovnako.

Príslušná poisťovňa po nadobudnutí aktív podľa odseku 3 je povinná uzatvoriť zmluvu so sporiteľom o vyplácaní doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku najmenej v sume určenej podľa prílohy č. 1.

Príslušná poisťovňa po nadobudnutí aktív podľa odseku 2 je povinná uzatvoriť so sporiteľom zmluvu o vyplácaní doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku9) najmenej v sume určenej podľa prílohy č. 1.

Sumu vdovského dôchodku po poberateľovi starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku vyplácaného formou programového výberu s doživotným dôchodkom vypláca príslušná dôchodková správcovská spoločnosť v sume mesačnej splátky disponibilného prebytku vyplácaného počas programového výberu ku dňu smrti manžela.

Sumu vdovského dôchodku po poberateľovi starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku vyplácaného formou programového výberu s doživotným dôchodkom vypláca príslušná poisťovňa vo výške 60 % doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku ku dňu smrti manžela.

Na vyplácanie vdoveckého dôchodku vdovcovi po zomretej manželke platia odseky 1 až 3 rovnako.

Sumu vdovského dôchodku po poberateľovi doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku vypláca príslušná poisťovňa vo výške 60 % doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku ku dňu smrti manžela.

Na vyplácanie vdoveckého dôchodku vdovcovi po zomretej manželke platí odsek 1 rovnako.

Sumu sirotského dôchodku po poberateľovi starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku vyplácaného formou programového výberu s doživotným dôchodkom vypláca príslušná dôchodková správcovská spoločnosť v sume mesačnej splátky disponibilného prebytku vyplácaného počas programového výberu ku dňu smrti rodiča alebo osvojiteľa dieťaťa.

Sumu sirotského dôchodku po poberateľovi starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku vyplácaného formou programového výberu s doživotným dôchodkom vypláca príslušná poisťovňa vo výške 40 % doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku ku dňu smrti rodiča alebo osvojiteľa dieťaťa.

Sumu sirotského dôchodku po poberateľovi doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku vypláca príslušná poisťovňa vo výške 40 % doživotného starobného dôchodku alebo doživotného predčasného starobného dôchodku ku dňu smrti rodiča alebo osvojiteľa nezaopatreného dieťaťa.	Ú		
Č: 4
O: 2	Zásada rovnakého zaobchádzania sa nedotýka predpisov o ochrane žien z dôvodu materstva.
	n.a.						
Č: 5
	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, že všetky zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia, ktoré sú v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania, budú zrušené.

	n.a.						
Č: 6
	Členské štáty zavedú do svojich vnútroštátnych právnych systémov potrebné opatrenia umožňujúce každému zamestnancovi, ktorý sa pokladá za poškodeného v dôsledku neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, domáhať sa svojich práv súdnou cestou po prípadnom posúdení veci inými príslušnými orgánmi. 

 	N	461/2003 Z. z.

43/2004 Z. z.

365/2004 Z. z.

	§ 6
O: 4

§ 9
O: 6

§ 9
O: 1

O: 2	Poistenec, ktorý sa domnieva, že jeho práva alebo právom chránené záujmy boli dotknuté v dôsledku nedodržania zásady rovnakého zaobchádzania, môže sa domáhať právnej ochrany na súde podľa osobitného zákona.23a)

23a) Zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky         č. 539/2005 Z. z.

Fyzická osoba, ktorá sa cíti poškodená v dôsledku nedodržania podmienok ustanovených v odsekoch 1 až 5, môže sa domáhať svojich práv na súde vrátane primeranej náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch. Ak fyzická osoba, ktorá sa považuje za poškodenú z dôvodu neuplatnenia zásady rovnakého zaobchádzania, preukáže súdu skutočnosti, z ktorých možno odvodiť, že došlo k priamej alebo nepriamej diskriminácii, je povinnosťou dôchodkovej správcovskej spoločnosti alebo poisťovne preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.

Každý má podľa tohto zákona právo na rovnaké zaobchádzanie a ochranu pred diskrimináciou.

Každý sa môže domáhať svojich práv na súde, ak sa domnieva, že je alebo bol dotknutý na svojich právach, právom chránených záujmoch alebo slobodách nedodržaním zásady rovnakého zaobchádzania. Môže sa najmä domáhať, aby ten, kto nedodržal zásadu rovnakého zaobchádzania, upustil od svojho konania, ak je to možné, napravil protiprávny stav alebo poskytol primerané zadosťučinenie.	Ú		
Č: 7
O: 1	Táto smernica sa nedotýka práva členských štátov vylúčiť z jej pôsobnosti:

	n. a.						
Č: 7
O: 1
P: a	určovanie veku odchodu do dôchodku na účely poskytovania starobného dôchodku a dôchodku za výsluhu rokov a jeho možné dôsledky na iné dávky;	n. a.						
Č: 7
O: 1
P: b	výhody súvisiace so systémami starobných dôchodkov poskytovaných osobám, ktoré vychovali deti; získanie nároku na dávky po období prerušenia pracovného pomeru z dôvodu výchovy detí;

	D	návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)
	§ 15
O: 1

P: c

P: d

§ 128
O: 2

	Povinne dôchodkovo poistení na účely starobného poistenia a invalidného poistenia sú

fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ak nie je dôchodkovo poistená  podľa písmen a) alebo b), nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila vek potrebný na nárok na starobný dôchodok (ďalej len „dôchodkový vek“) a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti,

fyzická osoba s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorá sa riadne stará o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky najdlhšie do 18 rokov jeho veku, ak nie je dôchodkovo poistená podľa písmen a) až c), nebol jej priznaný predčasný starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok, nedovŕšila dôchodkový vek a podala prihlášku na dôchodkové poistenie z dôvodu tejto starostlivosti,

Štát platí poistné na sociálne poistenie za fyzické osoby uvedené v § 15 ods. 1 písm. c) až e) a za fyzickú osobu uvedenú v § 15 ods. 1 písm. a) a b) v období, v ktorom sa jej poskytuje materské.	Ú		
Č:  7
O: 1
P: c	priznanie nároku na dávky v starobe alebo invalidite na základe odvodeného nároku manželky;

	D	461/2003 Z. z.

návrh
(Čl. LII)

461/2003 Z. z.

	§ 74
O: 1

P: a

P: b

P: c

O: 2

O: 3

P: a

P: b

P: c

§ 76
O: 1

O: 2

O: 3

O: 4

O:5	
Vdova má nárok na vdovský dôchodok po manželovi,  ktorý
ku dňu smrti bol poberateľom starobného dôchodku, predčasného starobného  dôchodku alebo invalidného  dôchodku,
ku dňu smrti splnil podmienky nároku na starobný dôchodok alebo získal počet rokov dôchodkového poistenia  na nárok na invalidný dôchodok alebo
zomrel v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania.

Vdova má nárok na výplatu vdovského dôchodku počas jedného roka  od smrti manžela.

Po uplynutí obdobia uvedeného v odseku 2 má vdova nárok na výplatu vdovského dôchodku, ak do dvoch rokov od uplynutia tohto obdobia 

sa stará o nezaopatrené dieťa,

je invalidná z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % alebo

dovŕšila dôchodkový vek.

Nárok na sirotský dôchodok má nezaopatrené dieťa,  ktorému zomrel rodič alebo osvojiteľ dieťaťa, ak rodič alebo osvojiteľ ku dňu smrti bol poberateľom starobného dôchodku, predčasného starobného  dôchodku alebo invalidného  dôchodku alebo ku dňu  smrti získal počet rokov dôchodkového poistenia  na nárok na invalidný dôchodok, alebo splnil podmienky nároku na starobný dôchodok  alebo zomrel v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania.

Nárok na sirotský dôchodok nevzniká nezaopatrenému  dieťaťu v pestúnskej starostlivosti po pestúnovi alebo po jeho  manželovi.

Nárok na výplatu sirotského dôchodku zaniká osvojením nezaopatreného dieťaťa. Zrušením osvojenia nárok na výplatu  sirotského dôchodku vznikne znovu. Nárok na výplatu sirotského dôchodku zaniká aj dňom, ktorým dieťa prestalo byť nezaopatreným dieťaťom. Nárok na výplatu sirotského dôchodku sa obnoví odo dňa, ktorým dieťa znovu začalo byť nezaopatreným dieťaťom.

Nárok na sirotský dôchodok zaniká dňom právoplatnosti rozhodnutia súdu, podľa ktorého nezaopatrené dieťa  úmyselne spôsobilo smrť fyzickej osoby, po ktorej vznikol  nárok na sirotský dôchodok.

Nárok na sirotský dôchodok zaniká vždy dovŕšením 26. roku veku dieťaťa.
	Ú		
Č: 7
O: 1
P: d	zvýšenie dávok v prípade dlhodobej invalidity, staroby, pracovných úrazov a chorôb z povolania pre závislú manželku;

	n. a.						
Č: 7
O: 1
P: e	dôsledky uplatnenia práva, pred prijatím tejto smernice, rozhodnúť sa pre nenadobudnutie práva alebo neprijatie povinností v rámci zákonného systému.
	n. a.			

			
Č: 7
O: 2	Členské štáty pravidelne skúmajú veci, ktoré sú vyňaté podľa odseku 1, aby zistili, či dosiahnutá úroveň sociálneho rozvoja v danej oblasti zdôvodňuje zachovanie existujúcich výnimiek.

	n. a. 						
Č: 8
O: 1	Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do šiestich rokov od jej oznámenia. Okamžite o tom budú informovať komisiu.

	n. a.						
Č: 8
O:  2	Členské štáty oznámia komisii znenie zákonov, iných predpisov a administratívnych opatrení prijatých v oblasti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vrátane opatrení prijatých v súlade s článkom 7 (2).

Komisiu budú informovať o dôvodoch na zachovanie platných úprav, týkajúcich sa vecí uvedených v článku 7 (1), a o možnostiach ich prehodnotenia v neskoršom termíne.
	n. a.						
Č: 9
	Do siedmich rokov od oznámenia tejto smernice členské štáty poskytnú komisii všetky informácie potrebné na to, aby mohla vypracovať správu o uplatňovaní tejto smernice, predložiť ju rade a navrhnúť ďalšie opatrenia, ktoré si môže vyžadovať vykonávanie zásady rovnakého zaobchádzania.
	n. a.						
Č: 10	Táto smernica je adresovaná členským štátom.	n. a.