Author: administrator
Last saved by: MirtovaM
Company: Abyss

Predkladacia správa

	Svetová meteorologická organizácia (WMO) združuje v súčasnosti 183 štátov a 6 teritórií a má za úlohu zabezpečiť medzinárodnú kooperáciu pri budovaní a prevádzke monitorovacích systémov pre získavanie meteorologických, klimatologických, hydrologických a iných údajov, pri zdokonaľovaní rýchlej výmeny meteorologických informácií, pri štandardizácii meteorologických pozorovaní a pri jednotnej prezentácii pozorovaní a ich archivácii. Taktiež podporuje a zdokonaľuje aplikácie meteorológie pre letectvo, námornú dopravu, poľnohospodárstvo, vodné hospodárstvo a iné činnosti a podporuje operatívnu hydrológiu, výskum a výučbu v oblasti meteorológie a klimatológie a príbuzných vedných disciplínach.

	Podľa konvencie WMO je kongres najvyšším orgánom organizácie a predstavuje združenie delegátov všetkých členov. Schádza sa len raz za 4 roky, kedy sa prijímajú rozhodnutia, ktoré určujú priority a ďalšie smerovanie organizácie.

	Na 16. kongrese WMO sa zúčastnilo viac ako 600 delegátov z národných meteorologických a hydrologických služieb, zástupcovia meteorologických a hydrologických organizácií zo 169 krajín a 30 medzinárodných organizácií.

	Vzhľadom na to, že stály zástupca SR vo WMO sa na zasadnutí nezúčastnil, delegáciu SR viedol jeho prvý zástupca, veľvyslanec Stálej misie SR pri úradovni OSN, p. Fedor Rosocha. Členmi delegácie boli ďalej: p. Vladimír Pastirčák, vedeckovýskumný pracovník pre meteorológiu Slovenského hydrometeorologického ústavu (SHMÚ), ktorý bol zároveň druhým zástupcom vedúceho delegácie, riaditeľka úseku Hydrologická služba SHMÚ p. Jana Poórová, p. Pavol Nejedlík, poverený výkonom funkcie generálneho riaditeľa SHMÚ a 1. tajomník Stálej misie SR pri OSN p. Anton Frič.

	Kongres prerokoval a schválil príspevok WMO ku Globálnemu rámcu pre klimatické služby, Global Framework for Climate Services (GFCS), čím vyjadril prioritu pomôcť najzraniteľnejším a najchudobnejším krajinám využívať klimatologické informácie, údaje a služby. Tým sa vytvoria predpoklady na realizáciu efektívnych adaptačných opatrení na klimatická zmena. Okrem iného pôjde aj o vzdelávanie a školenie a budovanie infraštruktúry v najzraniteľnejších oblastiach. V príhovoroch na segmente na najvyššej úrovni bolo zdôrazňované, že odhadnuté ročné náklady minimálne vo výške 75 mil. USD umožnia efektívne využiť potenciál biliónov USD, ktoré už boli investované a pomôžu k záchrane miliónov ľudských životov a majetku.

	Významnou témou, ktorá bola na kongrese diskutovaná, bolo budovanie globálneho integrovaného pozorovacieho systému, WMO Integrated Global Observing System (WIGOS) a budovanie informačného systému WMO, WMO Information System (WIS). Všetky členské krajiny, vrátane Slovenska budú jednak dodávať údaje do systému, ale aj využívať meteorologické, klimatologické, hydrologické informácie a údaje z príbuzných vedných disciplín, ktoré sa zaoberajú pozorovaním Zeme. Tieto systémy budú zahŕňať najmodernejšie pozemné a vesmírne monitorovacie prístroje a zariadenia a najmodernejšie komunikačné a informačné technológie. Uvedenie do operatívnej prevádzky bude maximalizovať návratnosť finančných prostriedkov, ktoré boli investované do meteorologickej a hydrologickej infraštruktúry v poslednom období. Očakáva sa, že systémy umožnia vydávať výstrahy na nebezpečné poveternostné a klimatické javy s väčším predstihom.

	Ďalšou témou, ktorá patrí k prioritám WMO, bolo posilnenie programu redukcie vplyvu prírodných katastrof. V období rokov 1980 – 2007 bolo zhruba 90% katastrof na celom svete spôsobených meteorologickými, hydrologickými, či klimatickými javmi, ako suchá, povodne, tropické cyklóny, zosuvy pôdy. Podľa informácií Intergovernmental Panel on Climate Change sa  očakáva vzrastajúca pravdepodobnosťou výskytu extrémnych poveternostných javov a povodní v súvislosti s klimatickou zmenou.

	Kongres vyzdvihol ako jednu z priorít aj podporu programu leteckej meteorológie, najmä zvýšenie kvality poskytovaných služieb, vzhľadom na ich veľkú dôležitosť pre leteckú dopravu. 

	Už dlhodobo kladie WMO dôraz na vzdelávanie a školenie meteorologického a hydrologického personálu. V schválenom strategickom pláne sa táto téma objavila ako ďalšia priorita. Okrem budovania materiálnych zdrojov a infraštruktúry v rozvojových krajinách, aj rozvoj ľudských zdrojov má prispieť k začleneniu týchto krajín do plnej spolupráce v rámci WMO.

	Kongres zvolil svojho generálneho tajomníka, prezidenta, viceprezidentov a členov výkonnej rady. Určil smerovanie organizácie, schválil rozpočet a operačný plán.

	Zo sprievodných podujatí, ktoré sa konali v priebehu kongresu, treba spomenúť výstavu meteorologických a hydrologických prístrojov a zariadení METEOHYDEX 2011, ktorá sa v dňoch 23. – 25. mája 2011 konala v priestoroch kongresového centra. Z 88 vystavovateľov boli 3 slovenské firmy. Zaujímavé boli prezentácie týkajúce sa solárnych búrok a skúseností, ktoré získala japonská meteorologická agentúra po zemetrasení v Japonsku. Solárne búrky ohrozujú sektor energetiky, fungovanie bezdrôtovej komunikačnej technológie a leteckú dopravu. WMO bude rizikám vyvolaným solárnymi búrkami venovať v najbližšom období zvýšenú pozornosť. Skúsenosti z Japonska ukazujú, že v budúcnosti bude potrebné užšie prepojenie a koordinácia medzi meteorologickými službami a ostatnými orgánmi krízového riadenia.

	Vzhľadom na skutočnosť, že predkladaný materiál nezasahuje do pôsobnosti iných orgánov verejnej moci a ani z neho nevyplývajú týmto orgánom nijaké úlohy, v súlade s čl. 10 ods. 7 písm. a) Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky nebolo potrebné predmetný materiál predložiť na medzirezortné pripomienkové konanie.

	Materiál nemá priamy vplyv na verejné financie, hospodársku a podnikateľskú sféru, životné prostredie a zamestnanosť.