Author: fedorova
Last saved by: Gašparíková, Jarmila
Company: Slovenskej Republiky

Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia niektoré zákony sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2011, ktorý bol vypracovaný na základe Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2010 – 2014, v ktorom sa vláda Slovenskej republiky zaviazala vytvoriť nový legislatívny rámec financovania, organizácie a fungovania verejnoprávnych médií s cieľom zvýšiť efektivitu ich činnosti a posilniť ich verejnoprávny charakter. 
 
Prvým z viacerých krokov procesu tvorby nového modelu verejnoprávneho vysielania v Slovenskej republike bolo zriadenie nového verejnoprávneho vysielateľa, ktorým je Rozhlas a televízia Slovenska. Rozhlas a televízia Slovenska bola ako verejnoprávna inštitúcia zriadená s účinnosťou od 1. januára 2011 zákonom č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vznikla spojením Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu. 
 
V rámci zmeny systému financovania verejnoprávneho vysielania na Slovensku je cieľom predkladaného návrhu zákona zrušenie dvoch súčasných príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska a ich nahradenie novým príjmom, ktorým bude každoročne poskytovaný príspevok zo štátneho rozpočtu, ktorého výška  sa bude odvíjať v závislosti od výšky hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky. Predkladaným návrhom zákona sa navrhuje zrušenie nasledujúcich príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska:
a)     úhrada za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania, pričom úhradu za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania platia v zmysle zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona 532/2010 Z. z. fyzické osoby, ktoré sú koncovými odberateľom elektriny v odbernom mieste, z ktorého sa odoberá elektrina pre spotrebu v byte alebo v rodinnom dome a zamestnávatelia, ktorí v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu zamestnávajú aspoň troch zamestnancov,
b)    príspevok zo štátneho rozpočtu podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, ktorý sa poskytuje na základe zmluvy so štátom a je určený na uskutočňovanie programov vo verejnom záujme, na uskutočňovanie účelových investičných projektov alebo na úhradu výdavkov na zabezpečenie vysielania do zahraničia. 
 
Hlavným príjmom Rozhlasu a televízie Slovenska, ktorým sa v zmysle predkladaného návrhu zákona nahrádzajú dva vyššie uvedené príjmy, je príspevok zo štátneho rozpočtu, ktorý sa bude poskytovať každoročne podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Navrhuje sa, aby sa výška príspevku odvíjala od hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky. Zároveň sa navrhuje, aby rozhodujúcim obdobím, od ktorého sa bude odvíjať výška príspevku, bol kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa príspevok poskytuje. Keďže suma príspevku štátu na financovanie Rozhlasu a televízie Slovenska má byť previazaná s výkonnosťou ekonomiky štátu, navrhuje sa, aby sa v prípade, že táto suma bude nižšia než 90 000 000 eur, poskytol príspevok zo štátneho rozpočtu v sume 90 000 000 eur, čím zákon garantuje minimálnu sumu, ktorú je štát povinný Rozhlasu a televízii Slovenska poskytnúť, pričom táto suma je minimálna suma potrebná na realizáciu hlavnej činnosti Rozhlasu a televízie Slovenska. 

Pri výpočte minimálnej výšky príspevku zo štátneho rozpočtu sa vychádzalo z údajov uvedených vo výročných správach Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu. V roku 2010 predstavovali úhrady za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom v oblasti vysielania príjmy Slovenskej televízie vo výške približne 53 000 000 eur a príjmy Slovenského rozhlasu približne vo výške 23 000 000 eur, čo spolu predstavuje príjmy približne vo výške 76 000 000 eur. Minimálna suma, ktorú je štát povinný poskytnúť Slovenskej televízii na základe zmluvy so štátom je stanovená vo výške 10 000 000 eur a minimálna suma, ktorú je štát povinný poskytnúť Slovenskému rozhlasu je stanovená vo výške 4 000 000 eur. Všetky tieto príjmy spolu predstavujú približne sumu vo výške 90 000 000 eur, čo je minimálna suma, ktorú bude poskytovať štát Rozhlasu a televízii Slovenska na jej činnosť.  
 
V súlade s Oznámením Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na verejnoprávne vysielanie (2009/C 257/01) upravuje návrh zákona aj spôsob použitia príspevku zo štátneho rozpočtu. Príspevok zo štátneho rozpočtu bude Rozhlas a televízia Slovenska oprávnená použiť len na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Návrh zákona zároveň v súlade vyššie uvedeným oznámením stanovuje spôsob a podmienky použitia nevyčerpanej časti príspevku zo štátneho rozpočtu. 
 
Vzhľadom na to, že návrhom zákona sa zrušuje zákon č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z., obsahuje návrh zákona taktiež príslušné prechodné ustanovenia, ktoré stanovujú, že Rozhlas a televízia Slovenska bude od 1. januára 2013 vykonávať výber a vymáhanie úhrad a iných pohľadávok, ktoré neboli zaplatené do 31. decembra 2012, pričom sa na výber, vymáhanie úhrad a na vymáhanie iných pohľadávok bude vzťahovať zákon č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení účinnom k 31. decembru 2012. 
 
Prijatie navrhovaného zákona bude mať negatívny dopad na rozpočet verejnej správy, tak ako je vyčíslený v doložke vybraných vplyvov, bude mať pozitívne sociálne vplyvy a pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie a nebude mať vplyv na životné prostredie, ani na informatizáciu spoločnosti.
 
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná a s právom Európskej únie.

 
 
Doložka
vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia niektoré zákony
     
        Termín začatia PPK: 10. máj 2011 
 
A.2. Vplyvy:
| Pozitívne | Žiadne | Negatívne
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy | | | x
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia? | x | |
3. Sociálne vplyvy | x | |
– vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, | x | |
– sociálnu exklúziu, | | x |
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť | | x |
4. Vplyvy na životné prostredie | | x |
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti | | x |

A.3. Poznámky

V súvislosti s prijatím návrhu zákona sa predpokladá v roku 2013 negatívny vplyv na verejné financie, nakoľko príspevok zo štátneho rozpočtu  poskytovaný Rozhlasu a televízii Slovenska na základe zmluvy so štátom, ako aj úhrady za služby verejnosti, ktoré sú podľa platnej právnej úpravy zdrojom príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska, budú nahradené príspevkom zo štátneho rozpočtu poskytovaným každoročne podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania v sume rovnajúcej sa 0,142 % z hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky za kalendárny rok, predchádzajúci kalendárnemu roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa príspevok poskytuje, najmenej však v sume 90.000.000,- eur na každý kalendárny rok. 
Vzhľadom na skutočnosť, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 predpokladá výdavky pre Rozhlas a televíziu Slovenska vo výške 14 000 000,- eur, predpokladaný dopad na štátny rozpočet (76 000 000,- eur) v rokoch 2013 a 2014 je v tomto materiáli vyčíslený len ako  rozdiel medzi zákonom stanovenou minimálnou výškou príspevku zo štátneho rozpočtu v sume 90 000 000,- eur a 14 000 000,- eur (už alokované finančné prostriedky v návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014). Návrh predpokladá pozitívne sociálne vplyvy a pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, keďže zrušením zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z. dôjde súčasne aj k zrušeniu úhrady, ktorej mesačná výška pre fyzické osoby je 4,64,-eur a pre zamestnávateľov sa pohybuje v rozmedzí od 4,64,-eur do 464,71,-eur, v závislosti od počtu ich zamestnancov.

A.4. Alternatívne riešenia
nenavrhujú sa

A.5. Stanovisko gestorov

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky súhlasí s doložkou vybraných vplyvov v časti vplyvy na životné prostredie bez pripomienok. 
 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky súhlasí s doložkou vybraných vplyvov v časti sociálne vplyvy bez pripomienok. 
 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky súhlasí s doložkou vybraných vplyvov v časti vplyvy na informatizáciu spoločnosti. 
 
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky súhlasí s doložkou vybraných vplyvov v časti vplyvy na podnikateľské prostredie bez pripomienok. 
 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky žiadalo dopracovať doložku vybraných vplyvov tak, aby boli uvedené vplyvy osobitne podľa jednotlivých subjektov rozpočtu verejnej správy (MK SR, RTVS). Zároveň žiadalo uviesť aj program programovej štruktúry kapitoly MK SR, ktorého sa vplyv týka.  

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu
 
2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Príjmy verejnej správy celkom | | 14 000 000 | 90 000 000 | 90 000 000
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť (08S0301 a 08S0302) | | 14 000 000 | 90 000 000 | 90 000 000
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Výdavky verejnej správy celkom | | 14 000 000 | 90 000 000 | 90 000 000
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť (08S0301 a 08S0302) | 0 | 14 000 000 | 90 000 000 | 90 000 000
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 90 000 000 | 90 000 000
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Celková zamestnanosť | | 0 | 0 | 0
- z toho vplyv na ŠR | | 0 | 0 | 0
Financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 14 000 000 | 14 000 000 | 14 000 000
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť (08S0301 a 08S0302) | 0 | 14 000 000 | 14 000 000 | 14 000 000
 
Poznámka: 
1.	Materiál predpokladá v rokoch 2013 a 2014 výpadok v príjmovej časti vo výške 76 000 000,- eur, z dôvodu zrušenia úhrad za služby verejnosti a z dôvodu zníženia percentuálneho podielu reklamy na celkovom vysielacom čase, a zrušenie zmluvy so štátom.  
2.   Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 predpokladá výdavky pre  
      Rozhlas a televíziu Slovenska vo výške 14 000 000,- eur. Predpokladaný dopad na štátny    
      rozpočet (76 000 000,- eur) v rokoch 2013 a 2014 je preto v tomto materiáli vyčíslený len    
      ako rozdiel medzi zákonom stanovenou minimálnou výškou príspevku zo štátneho rozpočtu  
      v sume 90 000 000,- eur a 14 000 000,- eur (už alokované finančné prostriedky v návrhu    
      rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014). 
3.	Rozhlas a televízia Slovenska vznikol k 1. 1. 2011, a to zlúčením dvoch do vtedy samostatných právnických osôb (Slovenská televízia a Slovenský rozhlas), ktoré sú v rámci programovej štruktúry MK SR vedené aj naďalej v dvoch prvkoch - 08S0301 a 08S0302. 

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky) | | 14 000 000 | 90 000 000, | 90 000 000,-
z toho vplyv na ŠR | | | 76 000 000,- | 76 000 000,-
financovanie zabezpečené v rozpočte | | 14 000 000 | 14 000 000,- | 14 000 000,-
ostatné zdroje financovania | | | |
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora | | 0 | 76 000 000, | 76 000 000,-

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

Zvýšenie výdavkov bude riešené z  prostriedkov štátneho rozpočtu.

2.3. Popis a charakteristika návrhu
 
2.3.1. Popis návrhu:
 
Návrh zákona rieši problematiku financovania verejnoprávneho vysielateľa Rozhlasu a televízie Slovenska. Navrhuje sa zrušenie dvoch druhov z príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska, a to úhrad za služby verejnosti, ktoré v súčasnej dobe platia fyzické osoby, ktoré sú koncovým odberateľom elektriny v odbernom mieste z ktorého sa odoberá elektrina pre spotrebu v byte alebo v rodinnom dome a zamestnávatelia, ktorí v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu zamestnávajú aspoň troch zamestnancov a príspevku zo štátneho rozpočtu poskytovaného na základe zmluvy so štátom na uskutočnenie programov vo verejnom záujme a účelových investičných projektov alebo na úhradu nákladov na zabezpečenie rozhlasového vysielania do zahraničia. Navrhuje sa, aby hlavným príjmom Rozhlasu a televízie Slovenska bol príspevok zo štátneho rozpočtu poskytovaný každoročne podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Navrhovaná výška ročného príspevku bude vo výške 0,142 % z hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky za kalendárny rok, predchádzajúci kalendárnemu roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa príspevok poskytuje, najmenej však v sume 90 000 000,- eur na každý kalendárny rok, aby mal verejnoprávny vysielateľ garantovanú minimálnu ročnú výšku príspevku zo štátneho rozpočtu. Zákon upravuje aj postup, ako je Rozhlas a televízia Slovenska oprávnená nakladať s tzv. nadmernou náhradou, t.j. s výškou príspevku zo štátneho rozpočtu, ktorý bude prevyšovať sumu ročných nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Návrh zákona bude implementovať Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, z ktorého rozpočtovej kapitoly sa budú finančné prostriedky poskytovať.  

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :
 
       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
       iné 
 
 Predloženým materiálom nedochádza k zmene aktivít. 

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:
 
Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.
Tabuľka č. 3 
Objem aktivít | Odhadované objemy
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Indikátor ABC | | | |
Indikátor KLM | | | |
Indikátor XYZ | | | |

Predloženým materiálom nedochádza k zmene vývoja objemu aktivít. 

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Dopad na štátny rozpočet je kvantifikovaný  na základe predpokladaných príjmov a výdavkov Rozhlasu a televízie Slovenska v nasledujúcich rozpočtových rokoch  pri zohľadnení zrušenia inštitútu - úhrad za služby verejnosti.
Tabuľka č. 4 
Príjmy (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Daňové príjmy (100)^1 | | | | |
Nedaňové príjmy (200)^1 | | 14 000 000,- | 90 000 000,- | 90 000 000,- |
Granty a transfery (300)^1 | | | | |
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400) | | | | |
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500) | | | | |
Dopad na príjmy verejnej správy celkom | | 14 000 000,- | 90 000 000,-, | 90 000 000,- |
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie    

                                                                                                                                                                                                                                          Tabuľka č. 5 
Výdavky (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Bežné výdavky (600) | | 14 000 000,- | 90 000 000,- | 90 000 000,- |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Poistné a príspevok do poisťovní (620) | | | | |
Tovary a služby (630)^2 | | | | |
Bežné transfery (640)^2 | | 14 000 000,- | 90 000 000,- | 90 000 000,- |
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)^2 | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Obstarávanie kapitálových aktív (710)^2 | | | | |
Kapitálové transfery (720)^2 | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
Dopad na výdavky verejnej správy celkom | | | 76 000 000,- | 76 000 000,- |
z toho výdavky na ŠR | | | 76 000 000,- | 76 000 000,- |
Bežné výdavky (600) | | | 76 000 000,- | 76 000 000,- |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie
Poznámka:
Príspevok zo ŠR pre RTVS je v rámci programovej štruktúry MK SR rozpočtovaný v kategórii 640 – Bežné transfery platnej ekonomickej klasifikácie. Zvýšenie mesačnej mzdy generálneho riaditeľa RTVS je rozpočtované v rámci bežného transferu . Toto zvýšenie sa v rozpočte RTVS prejaví nasledovne:  kategória  610 – 62 664,- eur; kategória 620- 21 902,- eur.

Tabuľka č. 6 

Zamestnanosť | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Počet zamestnancov celkom* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Osobné výdavky celkom (v eurách) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Poistné a príspevok do poisťovní (620)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Poznámky: | | | | |
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka |
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“ | | |
 
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)

Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet? | Predkladaným návrhom zákona budú ovplyvnení všetci zamestnávatelia, ktorí v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu zamestnávajú aspoň troch zamestnancov, s výnimkou zamestnávateľov, ktorí sú aj v súčasnej dobe oslobodení od povinnosti platiť úhrady (vyberateľ úhrady, Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky, Rada pre vysielanie a retransmisiu,  Rozhlas a televízia Slovenska, zariadenia Zboru väzenskej a justičnej stráže, predškolské zariadenia , školy, nemocnice, liečebne, zariadenia sociálnych služieb, zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a osoby, ktoré požívajú diplomatické výsady a imunity podľa medzinárodného práva, ak je zaručená vzájomnosť)

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?

Zamestnávateľom sa znížia výdavky v závislosti od počtu ich zamestnancov nasledovne:
4,64 eura, ak zamestnáva od 3 do 9 zamestnancov, 18,58 eura, ak zamestnáva od 10 do 49 zamestnancov, 
79,66 eura, ak zamestnáva od 50 do 249 zamestnancov, 
199,16 eura, ak zamestnáva od 250 do 999 zamestnancov, 
464,71 eura, ak zamestnáva 1 000 a viac zamestnancov.

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu? | Nepredpokladajú sa žiadne náklady podnikov.
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?) | Nepredpokladajú sa žiadne dôsledky.
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií? | Predpokladajú sa pozitívne dôsledky, keďže navrhovaná úprava by znamenala zníženie nákladov pre všetkých zamestnávateľov.

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené. | Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia niektoré zákony bude mať pozitívny vplyv na domácnosti. Ruší sa povinnosť platiť úhradu pre fyzické osoby, ktoré sú koncovým odberateľom elektriny v odbernom mieste, z ktorého sa odoberá elektrina pre spotrebu v byte alebo v rodinnom dome.

Kvantifikujte:

Každá fyzická osoba, ktoré je koncovým odberateľom elektriny v odbernom mieste, z ktorého sa odoberá elektrina pre spotrebu v byte alebo v rodinnom dome bude mať mesačne nižšie výdavky o 4,64 eura.
Fyzické osoby, ktoré sú poberateľom dôchodku a nežijú v domácnosti s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti alebo ktoré sú poberateľom dávky v hmotnej núdzi alebo osobou spoločne posudzovanou s poberateľom dávky v hmotnej núdzi, budú mať mesačne nižšie výdavky o 2,32 eura.

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa |

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom

4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva. | Návrh zákona nemá v tejto oblasti žiadne kvalitatívne ani kvantitatívne dopady.

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.

Návrh zákona nemá vplyv na rovnosť príležitostí.

Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu s právom Európskej únie 

1.	Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky 
 
2.	Názov návrhu právneho predpisu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia niektoré zákony

3.	Problematika návrhu právneho predpisu:

a)	je upravená v práve Európskej únie

-	primárnom

Čl. 106 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Protokol č. 29 o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch, 

-	sekundárnom (prijatom pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii – do 30. novembra 2009)

Rozhodnutie Komisie z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (2005/842/ES) (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005), 

b)	je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie
-	rozsudok Všeobecného súdu (prvá rozšírená komora) zo 16. decembra 2010 v spojených veciach T-231/06 a T-237/06,
-	rozsudok Súdneho dvora EÚ vo veci C-280/00, Altmark Trans Gmbh,
-	rozsudok Súdu prvého stupňa (piata komora) z 11. marca 2009, Télévision française 1 SA (TF1) proti Komisii Európskych spoločenstiev, vec T-354/05, 
-	rozsudok Súdu prvého stupňa (piata komora) z 22. októbra 2008, TV 2/Danmark A/S a iní proti Komisii Európskych spoločenstiev, spojené veci T-309/04, T-317/04, T-329/04 a T-336/04,
-	rozsudok Súdu prvého stupňa (piata komora) z 1. júla 2008, Deutsche Post AG proti Komisii Európskych spoločenstiev, vec T-266/02

4.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii: 

a)	lehota na prebratie smernice alebo lehota na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia

bezpredmetné 

b)	informácia o konaní začatom proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o fungovaní Európskej únie podľa čl. 258 až 260 tejto zmluvy

bezpremetné 

c)	informácia o právnych predpisoch, v ktorých sú preberané smernice už prebraté spolu s uvedením rozsahu tohto prebratia

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:

Stupeň zlučiteľnosti - úplný 

6.	Gestor a spolupracujúce rezorty: 

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky

B. Osobitná časť

Čl. I:
 
K bodu 1: 
 
Navrhuje sa, aby poslaním Rozhlasu a televízie Slovenska bolo poskytovanie programovej služby, ktorú tvoria programy, ktoré rozvíjajú národné povedomie a podporujú aj rozvoj celej občianskej spoločnosti a nie len vedomostnej spoločnosti, ktorá je jej súčasťou.
 
K bodu 2: 
 
V súvislosti so zrušením príspevku zo štátneho rozpočtu podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, ktorý sa poskytuje na základe zmluvy so štátom, ako jedného z príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska, a teda aj inštitútu zmluvy so štátom, sa z ustanovenia § 8 ods. 1 vypúšťa písm. i).
 Legislatívno –technická úprava.
 
K bodu 3:
 
Legislatívno – technická úprava súvisiaca s navrhovanými zmenami v § 15.
 
K bodu 4: 
 
V súvislosti so zrušením zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z. sa upravuje znenie ustanovenia zákona, podľa ktorého rada Rozhlasu a televízie Slovenska navrhovala kandidátov na členov dozornej rady obchodnej spoločnosti, ktorá bola vyberateľom úhrady za služby verejnosti v oblasti vysielania poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska. 
Návrhom zákona sa ustanovuje, že od 1. januára 2013 bude výber a vymáhanie úhrad ako aj vymáhanie pohľadávok, ktoré bol platiteľ povinný zaplatiť do 31. decembra 2012 vykonávať Rozhlas a televízia Slovenska. 
Z dôvodu zrušenia zákona č. 68/2008 Z. z. sa vypúšťa poznámka pod čiarou k odkazu č. 23. 
 
K bodu 5:
 
Keďže v zmysle návrhu zákona sa už nebude uzatvárať zmluva so štátom, vypúšťajú sa kompetencie generálneho riaditeľa, ktoré súvisia s uzatváraním tejto zmluvy. 
 
K bodu 6:

Do § 15 ods. 3 písm. b) sa dopĺňa nový bod, v zmysle ktorého bude programový koncept vysielania Rozhlasu a televízie Slovenska na príslušný rozpočtový rok obsahovať aj návrh podielu vysielacieho času vyhradeného programom v jazykoch národnostných menšín a etnických skupín žijúcich na území Slovenskej republiky na celkovom vysielacom čase jednotlivých televíznych programových služieb.

K bodu 7: 
 
V § 15 ods. 3 písm. e) sa navrhuje vypustiť povinnosť generálneho riaditeľa písomne informovať radu o zámere vstúpiť do zmluvného záväzku, ktorého trvanie presahuje obdobie dvoch rokov. Povinnosť generálneho riaditeľa písomne informovať radu o zámere vstúpiť do zmluvného záväzku sa bude vzťahovať iba na zmluvný záväzok, predmetom ktorého je plnenie presahujúce sumu 100 000 eur.  Dôvodom tejto úpravy je snaha predchádzať neprimeranej administratívnej záťaži pre orgány Rozhlasu a televízie Slovenska. 
 
K bodu 8:
 
Legislatívno – technická úprava v súvislosti s navrhovanými zmenami v § 8. 
 
K bodu 9:
 
Predkladaným návrhom zákona sa navrhuje zvýšiť mesačnú mzdu generálneho riaditeľa Rozhlasu a televízie Slovenska zo štvornásobku priemernej mesačnej mzdy na sedemnásobok priemernej mesačnej mzdy. Mzda generálneho riaditeľa stanovená platným zákonom č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov vo výške štvornásobku priemernej mesačnej mzdy, nie je vo vzťahu k rozsahu úloh, za plnenie ktorých je táto osoba zodpovedná, primeraná. Hlavnou úlohou generálneho riaditeľa je predísť ďalšiemu zadlžovaniu verejnoprávneho vysielateľa, zabezpečiť jeho postupnú konsolidáciu  a zvýšiť kvalitu jeho vysielania. Uvedené však nie je možné očakávať bez toho, aby bol generálny riaditeľ  za výkon všetkých činností s tým súvisiacich adekvátne ohodnotený. 
Pre porovnanie uvádzame, že generálny riaditeľ Slovenského rozhlasu a generálny riaditeľ Slovenskej televízie, mali podľa predchádzajúcej právnej úpravy nárok na mzdu vo výške dvojnásobku platu poslanca Národnej rady SR, čo je šesťnásobok priemernej mesačnej mzdy. Nie je žiaden dôvod na to, aby generálny riaditeľ, ktorý riadi a je zodpovedný za činnosť verejnoprávnej inštitúcie, ktorá vznikla spojením Slovenského rozhlasu a Slovenskej televízie, mal podľa zákona nárok na mzdu o jednu tretinu nižšiu ako generálni riaditelia spojených inštitúcií.
 
K bodu 10:
 
Z ustanovenia § 16 zákona sa vypúšťa odsek 8. Povinnosť generálneho riaditeľa preukázať majetkové pomery do 30 dní od zvolenia do funkcie a následne do 31. marca každého kalendárneho roka vyplýva z § 10 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov.   

K bodom 11 až 13:
 
Legislatívno – technické úpravy súvisiace s navrhovanými zmenami v § 15.
 
K bodu 14:
 
Znenie zákona sa zosúlaďuje s terminológiou zákona č. 176/2004 Z. z. o nakladaní s majetkom verejnoprávnych inštitúcií a o zmene zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 259/1993 Z. z. o Slovenskej lesníckej komore v znení zákona č. 464/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktorý v § 2 ods. 1 definuje majetok verejnoprávnej inštitúcie ako hnuteľné veci, nehnuteľné veci, pohľadávky a iné majetkové práva. 
 
K bodu 15:
 
Legislatívno – technická úprava súvisiaca s navrhovanými zmenami v § 20. 
 
K bodu 16:
 
Z dôvodu zmeny spôsobu financovania Rozhlasu a televízie Slovenska sa upravuje ustanovenie § 19 ods. 13 písm. c), podľa ktorého má výročná správa o činnosti Rozhlasu a televízie Slovenska okrem iných náležitostí obsahovať aj stanovisko rady Rozhlasu a televízie Slovenska k výsledku hospodárenia Rozhlasu a televízie Slovenska s osobitnou pozornosťou venovanou hospodáreniu Rozhlasu a televízie Slovenska s finančnými prostriedkami poskytnutými na základe zmluvy so štátom. 
Návrhom zákona sa ako zdroj príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska ruší príspevok zo štátneho rozpočtu podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok poskytovaný na základe zmluvy so štátom a určený na uskutočnenie programov vo verejnom záujme, na uskutočnenie účelových investičných projektov alebo na úhradu výdavkov na zabezpečenie vysielania do zahraničia. 
 
K bodu 17:
 
Z dôvodu zmeny spôsobu financovania Rozhlasu a televízie Slovenska a vzhľadom na zrušenie inštitútu zmluvy so štátom, sa vypúšťa v § 19 ods. 13 znenie písm. d), v zmysle ktorého je súčasťou výročnej správy Rozhlasu a televízie Slovenska taktiež vyhodnotenie plnenia záväzku vyplývajúceho zo zmluvy so štátom.
 
K bodu 18 a 19:
 
Navrhovaným ustanovením sa upravuje nový spôsob financovania verejnoprávneho vysielania. Ako zdroj príjmov Rozhlasu a televízie Slovenska sa navrhuje zrušiť úhrady za služby verejnosti v oblasti vysielania poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska podľa zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z. a príspevok zo štátneho rozpočtu podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok poskytnutý na základe zmluvy so štátom určený na uskutočnenie programov vo verejnom záujme, na uskutočnenie účelových investičných projektov alebo na úhradu výdavkov na zabezpečenie vysielania do zahraničia. 
Navrhuje sa, aby hlavným príjmom Rozhlasu a televízie Slovenska bol príspevok zo štátneho rozpočtu poskytovaný každoročne podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Navrhovaná výška ročného príspevku bude vo výške 0,142 % z hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky za kalendárny rok, predchádzajúci kalendárnemu roku, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa príspevok poskytuje, pričom ak je táto suma nižšia ako 90 000 000,- eur, príspevok zo štátneho rozpočtu sa poskytuje v sume 90 000 000,- eur, aby mal verejnoprávny vysielateľ garantovanú minimálnu ročnú výšku príspevku zo štátneho rozpočtu.

K bodom 20 až 22:
 
Legislatívno – technická úprava. 
 
K bodu 23:
 
Ustanovujú sa podmienky poskytnutia a použitia príspevku zo štátneho rozpočtu a podmienky použitia nevyčerpanej časti príspevku. Príspevok zo štátneho rozpočtu sa bude poskytovať Rozhlasu a televízii Slovenska do 30. januára kalendárneho roka, na ktorý sa príspevok poskytuje, a to v celej sume  a bezhotovostne na účet Rozhlasu a televízie Slovenska.
Podmienky požitia príspevku zo štátneho rozpočtu a použitia jeho nevyčerpanej časti sa stanovujú v súlade s Oznámením Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na verejnoprávne vysielanie (2009/C 257/01)(ďalej len „oznámenie Komisie“). V súlade s oznámením Komisie bude Rozhlas a televízia Slovenska oprávnená použiť príspevok zo štátneho rozpočtu len na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. 
Pokiaľ ide o nevyčerpanú časť príspevku zo štátneho rozpočtu navrhuje sa, aby Rozhlas a televízia Slovenska bola oprávnená použiť nevyčerpanú časť príspevku vo výške nepresahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok a zároveň sa stanovuje jej použitie len na preklenutie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami do konca nasledujúceho rozpočtového roka a na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Takéto použitie nevyčerpanej časti príspevku je v súlade s oznámením Komisie, v ktorom sa uvádza, že verejnoprávni vysielatelia si môžu ponechať ročnú nadmernú náhradu presahujúcu čisté náklady na verejnoprávne služby v rozsahu, v akom je to potrebné na zabezpečenie financovania ich ostatných záväzkov verejnoprávnej služby. V oznámení sa uvádza, že vo všeobecnosti je Komisia toho názoru, že suma vo výške do 10 % ročných rozpočtových výdavkov na plnenie poslania verejnoprávneho vysielania sa môže považovať za potrebnú na vyrovnanie výkyvov v nákladoch a príjmoch.
V súlade s oznámením Komisie sa v odseku 4 stanovujú podmienky použitia nevyčerpanej časti príspevku zo štátneho rozpočtu vo výške presahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok. Nevyčerpanú časť príspevku zo štátneho rozpočtu vo výške presahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok môže Rozhlas a televízia Slovenska použiť iba v odôvodnenom prípade a na základe písomného súhlasu Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, a to na úhradu jednorazových výdavkov potrebných na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania, a to do konca nasledujúceho rozpočtového roka, pričom odôvodnenosť prípadu bude posudzovať Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky. Takéto podmienky použitia nevyčerpanej časti príspevku zo štátneho rozpočtu vo výške presahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok sú v súlade s oznámením Komisie, v ktorom sa uvádza, že výnimočne sa verejnoprávnym vysielateľom môže povoliť, aby si v riadne odôvodnených prípadoch ponechali sumu vyššiu ako 10 % ročných rozpočtových výdavkov na plnenie poslania verejnoprávneho vysielania, pričom toto je v zmysle oznámenia Komisie prípustné iba za predpokladu, že táto nadmerná náhrada sa vopred konkrétne a záväzným spôsobom vyhradí na účely jednorazových veľkých výdavkov potrebných na plnenie verejnoprávneho poslania. Podľa oznámenia Komisie by sa využívanie tejto jasne vyhradenej nadmernej náhrady malo časovo obmedziť v závislosti od jej účelu.  
V prípade, že Rozhlas a televízia Slovenska bude chcieť použiť nevyčerpanú časť príspevku zo štátneho rozpočtu vo výške presahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok, je povinná písomne požiadať Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky o súhlas, a to do 30. septembra kalendárneho roka, v ktorom bol príspevok zo štátneho rozpočtu poskytnutý. V písomnej žiadosti sa uvedie suma nevyčerpanej časti príspevku zo štátneho rozpočtu, dôvod jej nevyčerpania, účel jej použitia v nasledujúcom rozpočtovom roku a špecifikácia jednorazového výdavku potrebného na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania. Zároveň sa Ministerstvu kultúry Slovenskej republiky stanovuje povinnosť písomne udeliť súhlas alebo písomne oznámiť Rozhlasu a televízii Slovenska, že súhlas neudeľuje, a to v lehote do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti. 
Návrh zákona zároveň garantuje to, že ponechanie nevyčerpanej časti príspevku zo štátneho rozpočtu nebude mať vplyv na sumu príspevku zo štátneho rozpočtu v nasledujúcom kalendárnom roku. 

K bodu 24: 

Z ustanovenia § 22 ods. 3 sa vypúšťa písmeno c). Ustanovenie § 22 ods. 3 zákona ustanovuje poradie, v akom možno použiť rezervný fond. Podľa súčasnej právnej úpravy možno rezervný fond použiť aj na preklenutie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami počas rozpočtového roka. Návrhom zákona sa v súlade s oznámením Komisie ustanovuje, že Rozhlas a televízia Slovenska môže použiť nevyčerpanú časť príspevku zo štátneho rozpočtu vo výške nepresahujúcej 10 % sumy ročných rozpočtových výdavkov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania na príslušný rozpočtový rok na preklenutie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami do konca nasledujúceho rozpočtového roka. Z dôvodu, aby sa predišlo nejasnostiam, z ktorého zdroja sa majú použiť prostriedky na preklenutie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami, vypúšťa sa z § 22 ods. 3 písmeno c).  
 
K bodu 25:
 
Vzhľadom na to, že návrhom zákona sa zrušuje zákon č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z., upravuje sa v prechodných ustanoveniach návrhu zákona ako sa bude postupovať pri výbere a vymáhaní úhrad za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska, ktoré bol platiteľ povinný zaplatiť do 31. decembra 2012 a pri vymáhaní pohľadávok, ktoré vznikli na základe nezaplatenia týchto úhrad. Od 1. januára 2013 bude výber a vymáhanie týchto úhrad a pohľadávok vykonávať Rozhlas a televízia Slovenska. Na výber a vymáhanie týchto úhrad a pohľadávok sa bude vzťahovať zákon č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení účinnom k 31. decembru 2012, pričom za vyberateľa úhrady sa bude považovať Rozhlas a televízia Slovenska. 
V súvislosti s ustanovením § 11 ods. 5 zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 532/2010 Z. z., podľa ktorého nárok na zaplatenie úhrady, s ktorou je platiteľ v omeškaní a pokuty je vyberateľ úhrady povinný uplatniť na súde, ustanovuje sa povinnosť Rozhlasu a televízie Slovenska vo všetkých súdnych konaniach podľa tohto ustanovenia, ktoré neboli ukončené k 31. decembru 2012, podať návrh podľa § 92 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku, aby vstúpila do konania ako účastník konania namiesto vyberateľa úhrady.    
  
K bodu 26:
 
Z dôvodu zmeny spôsobu financovania Rozhlasu a televízie Slovenska sa návrhom zákona zrušuje čl. I zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení čl. V zákona č. 532/2010 Z. z. 

K čl. II:

Toto ustanovenie súvisí so skutočnosťou, že účinnosť ustanovení, ktoré upravujú zmenu spôsobu financovania RTVS, sa navrhuje od 1. januára 2013. Vzhľadom na skutočnosť, že v priebehu roka 2012 budú naďalej hlavným zdrojom príjmov RTVS úhrady za služby verejnosti, pričom ich výber má klesajúcu tendenciu (rok 2009 – 77 348 238,- eur, rok 2010 – 76 101 380,- eur), navrhuje sa, aby až do zmeny spôsobu financovania RTVS, bol časový limit vysielanej reklamy vo vysielaní televíznej programovej služby vysielateľa na základe zákona ponechaný na súčasnej úrovni (aby sa neznižoval), a teda aby bol povolený do výšky 1% denného vysielacieho času. Tento časový rozsah sa môže zvýšiť až na 5% denného vysielacieho času, a to o čas vyhradený telenákupným šotom. Takýmto krokom sa RTVS ponechá možnosť zvýšiť si vlastné príjmy predajom reklamného času v rovnakom objeme ako v roku 2011, a to až do nadobudnutia účinnosti nového systému financovania RTVS. V prípade neprijatia tohto návrhu by sa v zmysle zákona č. 308/2000 Z. z. (zákon o vysielaní a retransmisii) znížil od 1. januára 2012 povolený podiel reklamy vo vysielaní televíznej programovej služby RTVS z 1% na 0,5% denného vysielacieho času.

K čl. III:
 
K bodu 1:

Zo zákona sa vypúšťa povinnosť dodávateľa elektriny viesť evidenciu koncových odberateľov elektriny, pretože ide o povinnosť, ktorú v súvislosti s výberom úhrad zaviedol zákon č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý sa návrhom zákona zrušuje. 

K bodom 2 a 3:

Legislatívno - technická úprava súvisiaca s bodom 1. 

K čl. IV:
 
Vzhľadom na súčasný stav verejných financií sa navrhuje, aby ustanovenia zákona týkajúce sa zmeny financovania RTVS, podľa ktorých hlavným príjmom RTVS bude príspevok zo štátneho rozpočtu poskytovaný každoročne podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok na úhradu nákladov na zabezpečenie služby verejnosti v oblasti vysielania, nadobudli účinnosť 1. januára 2013. Ostatné ustanovenia zákona nadobudnú účinnosť 31. decembra 2011. 

Bratislava 17. augusta 2011

                                                                        
Iveta Radičová, v. r.
predsedníčka vlády
Slovenskej republiky

Daniel Krajcer, v. r.
minister kultúry
Slovenskej republiky