Author: M.Dorčík
Last saved by: tokolyova
Company: Hewlett-Packard Company

Doložka vybraných vplyvov

 
A.1. Názov materiálu: Program modernizácie a rozvoja železničnej infraštruktúry na roky 2011 – 2014
 
Termín začatia a ukončenia PK : 

 
A.2. Vplyvy:
 
| Pozitívne^* | Žiadne^* | Negatívne^*
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy | | | x
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia? | x | |

3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
-sociálnu exklúziu,
- rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť

x

4. Vplyvy na životné prostredie | x | |
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti | | x |
* Predkladateľ označí znakom x zodpovedajúci vplyv (pozitívny, negatívny, žiadny), ktorý návrh prináša v každej oblasti posudzovania vplyvov. Návrh môže mať v jednej oblasti zároveň pozitívny aj negatívny vplyv, v tom prípade predkladateľ označí obe možnosti. Bližšie vysvetlenie označených vplyvov bude obsahovať analýza vplyvov. Isté vysvetlenie, či bilanciu vplyvov (sumárne zhodnotenie, ktorý vplyv v danej oblasti prevažuje) môže predkladateľ uviesť v poznámke.

A.3. Poznámky
 
 -
 
A.4. Alternatívne riešenia
 
- 
 
A.5. Stanovisko gestorov 

 
 
2.			Vplyvy na verejné financie:
 
2.1		Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu

 Tabuľka č. 1                                                                                                                                                    tis. eur
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Príjmy verejnej správy celkom | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť: | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Výdavky verejnej správy celkom | 331 132 | 379 363 | 420 669 | 362 489
v tom: za každý subjekt verejnej správy/program zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | | | |
-	Výdavky z fondov EÚ: | 217 446 | 276 743 | 274 875 | 165 867
-	Výdavky zo ŠR SR: | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622
-	Z toho spolufinancovanie k fondom EÚ | 38 364 | 48 837 | 48 506 | 29 209
-	MSF + NN OPD | 64 216 | 39 195 | 82 704 | 159 093
-	ŠR (ostatné stavby) | 10 536 | 12 360 | 12 360 | 7 720
-	ŠR spolufin.  TEN-T (50%) | 570 | 2 227 | 2 225 | 600
-	vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Celková zamestnanosť | 0 | 0 | 0 | 0
- z toho vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
Financovanie zabezpečené v rozpočte | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622
-	v tom ŠR (ostatné stavby) | 10 536 | 12 360 | 12 360 | 7 720
-	v tom ŠR spolufinancovanie k fondom EÚ | 38 364 | 48 837 | 48 506 | 29 209
-	MSF + NN OPD | 64 216 | 39 195 | 82 704 | 159 093
-	ŠR spolufin.  TEN-T (50%) | 570 | 2 227 | 2 225 | 600

2.2		Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2                                                                                                                                              tis. eur
Financovanie | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky) | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622
z toho vplyv na ŠR | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622
financovanie zabezpečené v rozpočte | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622
ostatné zdroje financovania | 0 | 0 | 0 | 0
Rozpočtovo nekrytý vplyv | 0 | 0 | 0 | 0

  
Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

 
2.3		Popis a charakteristika návrhu
 
2.3.1		Popis návrhu:
 
Cieľom Programu modernizácie a rozvoja železničnej infraštruktúry na roky 2011 – 2014, je zabezpečiť naplnenie programového vyhlásenia vlády,  stanoviť harmonogram začatia a odovzdania stavieb v rokoch 2011 až 2014, zabezpečiť investorskú prípravu stavieb a definovať finančné zdroje na splnenie programu.

Prioritou programu je zabezpečiť realizáciu modernizácie železničných tranzitných koridorov, modernizáciu železničných pohraničných prechodových staníc, dostavbu rozhodujúcich železničných uzlov, zastávok a staníc, implementáciu ERTMS atď. Projekty modernizácie železničnej dopravnej infraštruktúry OPD budú realizované na tých tratiach zaradených do siete TEN-T. Dôležitou súčasťou je integrácia verejnej železničnej osobnej dopravy, jej podporu a preferenciu v rámci integrovaných dopravných systémov v dvoch najväčších mestách SR – Bratislavy a Košíc, jej vzájomnú koordináciu s regionálnou a nadregionálnou (v prípade Bratislavy aj s cezhraničnou) železničnou osobnou dopravou.

Doposiaľ je zmodernizovaných železničných tratí  v celkovej dĺžke 92 km  na Paneurópskom koridore V  (Bratislava Rača – Nové Mesto nad Váhom)  a 18,9 km  na Paneurópskom koridore č. VI (Žilina - Krásno nad Kysucou). V  rokoch 2011 - 2014 sa predpokladá ukončiť modernizáciu spolu 56,8km železničných tratí, modernizácia ďalších cca 30 km bude zo zdrojov OPD ukončená do konca roku 2015. 

2.3.2		Charakteristika návrhu:
 
       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
 x    iné 

2.3.3. 		Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.
_Tabuľka _č. _3
Objem aktivít | Odhadované objemy
| r | r + 1 | r + 2 | r + 3
Indikátor ABC | | | |
Indikátor KLM | | | |
Indikátor XYZ | | | |

 2.3.4		Výpočty vplyvov na verejné financie

Prijatie materiálu “Program modernizácie a rozvoja železničnej infraštruktúry na roky 2011 – 2014“ zakladá nároky na štátny rozpočet v rámci rozpočtovej kapitoly MDVRR SR. Plnenie navrhovaných úloh bude finančne zabezpečené prostredníctvom štátneho rozpočtu a zdrojov EÚ. 
_Tabuľka _č.4
Príjmy (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Daňové príjmy (100) | 0 | 0 | 0 | 0 |
Nedaňové príjmy (200) | 0 | 0 | 0 | 0 |
Granty a transfery (300) | 0 | 0 | 0 | 0 |
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400) | 0 | 0 | 0 | 0 |
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500) | 0 | 0 | 0 | 0 |
Dopad na príjmy verejnej správy celkom | 0 | 0 | 0 | 0 |

_Tabuľka _č.5                                                                                                                                                                                                                                         _tis. _eur                                                                               
Výdavky (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Bežné výdavky (600) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | - | - | - | - |
Poistné a príspevok do poisťovní (620) | - | - | - | - |
Tovary a služby (630) | - | - | - | - |
Bežné transfery (640) | - | - | - | - |
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650) | - | - | - | - |
Kapitálové výdavky (700) | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622 |
Obstarávanie kapitálových aktív ^1) | 73 181 | 90 260 | 133 434 | 188 902 |
Kapitálové transfery (720) | 40 505 | 12 360 | 12 360 | 7 720 |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | - | - | - | - |
Dopad na výdavky verejnej správy celkom | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622 |
z toho výdavky na ŠR | | | | |
Bežné výdavky (600) | - | - | - | - |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | - | - | - | - |
Kapitálové výdavky (700) | 113  686 | 102 620 | 145 794 | 196 622 |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | - | - | - | - |
1) zahŕňa MSF + NN OPD, ŠR spolufin.  TEN-T (50%), ŠR spolufin. TEN-T (50%)

_Tabuľka _č.6
Zamestnanosť | Vplyv na rozpočet verejnej správy | Poznámka
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Počet zamestnancov celkom* | - | - | - | - |
z toho vplyv na ŠR | - | - | - | - |

Priemerný mzdový výdavok 
(v eurách)*

-

-

-

-

z toho vplyv na ŠR | - | - | - | - |
Osobné výdavky celkom (v eurách) | | | | |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* | - | - | - | - |
z toho vplyv na ŠR | - | - | - | - |
Poistné a príspevok do poisťovní (620)* | - | - | - | - |
z toho vplyv na ŠR | - | - | - | - |

Poznámky:
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %.  Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu
štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)

Vplyvy na podnikateľské prostredie

Predkladaný materiál má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, a to vzhľadom na celkový pozitívny vplyv štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na zmierňovanie regionálnych disparít a zvyšovanie životnej úrovne obyvateľstva. Synergické efekty výstavby železničnej infraštruktúry zabezpečujú zlepšenie dopravnej obslužnosti územia, úspory času a nákladov spojených s mobilitou a vyššiu dynamiku rozvoja podnikateľského prostredia v SR. Tieto prínosy majú celospoločenský charakter a ich efekt nie je obmedzený len na oblasť podnikateľského prostredia, ale pozitívne zasahujú aj do oblasti sociálnych vplyvov. 

Vplyvy na podnikateľské prostredie

3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným     návrhom     ovplyvnené a aký je ich počet?

Návrh bude mať pozitívny vplyv na aktivity projekčných  kancelárií, stavebných firiem, ich subdodávateľov a spoločností podieľajúcich sa na príprave a realizácii výstavby. Jedná sa o desiatky spoločností.

Po dostavbe a uvedení relevantnej infraštruktúry do prevádzky bude mať návrh výrazne pozitívny vplyv aj na činnosť železničných spoločností v osobnej i nákladnej doprave, a to aj zahraničných spoločností pri tranzite cez územie SR.

3.2.   Aký   je   predpokladaný   charakter a rozsah nákladov a prínosov?

Prínosy budú mať charakter celospoločenský aj individuálny. Budovanie a modernizácia železníc vyplýva z jej výhod, ktoré sú veľmi dobre známe, z ktorých najväčšími je jej pozitívny vplyv na životné prostredie a hlavne bezpečnosť.

Po dokončení modernizácie hlavných koridorov sa dosiahne zlepšenie infraštruktúry, skráti prepravná doba medzi jednotlivými mestami.

3.3. Aká     je     predpokladaná     výška administratívnych nákladov, ktoré podniky          vynaložia          v súvislosti s implementáciou návrhu? | Aplikácia návrhu nevytvorí podnikateľským subjektom administratívne náklady.
3.4. Aké   sú   dôsledky   pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?) | Návrh neupravuje podmienky pre vstup na trh, podmienky pre správanie sa na trhu neupravuje ani podmienky, ktoré by viedli k zmenám v štruktúre trhu.

3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?

Uvedenie plánovanej infraštruktúry do prevádzky prinesie množstvo spoločensko – ekonomických prínosov. 
Dôjde k zvýšeniu životnej úrovne  a celkovej kvality života obyvateľov vplyvom rozvoja podnikateľských aktivít v dotknutých regiónoch.

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Predkladaný materiál má pozitívny vplyv na zamestnanosť, aktivity realizované vďaka projektom, podporeným  finančnými prostriedkami EÚ vytvoria predpoklady pre udržanie a rast  zamestnanosti

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie domácností  a špecifikujte  ovplyvnené  skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené. |

Kvantifikujte:

- Rast  alebo  pokles  príjmov/výdavkov na priemerného obyvateľa
- Rast  alebo  pokles  príjmov/výdavkov za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom

4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne)   vplyvy   na   prístup   k zdrojom, právam,    tovarom    a službám    u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva. | Návrh má pozitívny vplyv na prístup obyvateľov k doprave, najmä po kvalitatívnej stránke.
4.3. Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí: Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť. | Projekt nijakým spôsobom neovplyvňuje oblasť diskriminácie na základe pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženského vyznania, viery, zdravotného postihnutia, veku či sexuálnej orientácie.

4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré  skupiny  zamestnancov   budú  ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí	v prípade	schválenia	predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?

Vplyv na zamestnanosť bude výrazne pozitívny. V rámci výstavby a aj po uvedení modernizovanej železničnej siete do prevádzky dôjde k vytvoreniu nových pracovných miest.

Schválením koncepcie nebudú ohrozené žiadne skupiny zamestnancov ani nehrozí hromadné prepúšťanie.

Vplyvy na životné prostredie

Životné prostredie

.  Ktoré zložky životného prostredia (najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda, organizmy) budú návrhom ovplyvnené a aký bude ich vplyv (pozitívny alebo negatívny)?

Železničná doprava je environmentálne vyhovujúcim systémom, pretože prepravované osoby a aj veľké objemy tovaru sú na veľké vzdialenosti prepravené nielen rýchlo, ale aj s minimálnym dosahom na životné prostredie. V porovnaní s cestnou dopravou je železničná doprava viac šetrná k životnému prostrediu, pretože produkuje menšie množstvo emisií. V železničnej doprave sú tiež niekoľkonásobne nižšie náklady na obnovu zasiahnutého životného prostredia ako pri cestnej doprave. Z celkových nákladov na redukciu škodlivého vplyvu emisií z dopravy na životné prostredie len 8 percent pripadá na železničnú dopravu, ale až 90 percent na dopravu cestnú.
Realizáciou opatrení uvedených v materiáli sa dosiahne pozitívny dopad na životné prostredie,  hlavne na tieto zložky:
– ovzdušie – čiastočným presunom prepráv z cestnej dopravy na železničnú dopravu sa dosiahne priamy, veľký, trvalý a pozitívny vplyv na životné prostredie. Zabezpečí sa ním nielen zníženie množstva vypúšťaných emisií dopravy do ovzdušia, ale aj výrazné zníženie kongescií, ako aj nákladov na modernizáciu cestnej infraštruktúry. 
– voda a pôda –  realizáciou opatrení dôjde k zvýšeniu kvality životného prostredia a k odstráneniu potenciálnych nebezpečenstiev ohrozujúcich stav životného prostredia už dlhšie obdobie.
– hluk – zaťaženie životného prostredia hlukom v železničnej doprave dosahuje v porovnaní s cestnou dopravou oveľa nižšie hodnoty. Intenzita železničnej dopravy je viazaná cestovným poriadkom a železničná infraštruktúra je budovaná predovšetkým mimo obytných zón, zatiaľ čo veľké prepravné prúdy cestnej dopravy sú smerované aj cez obytné zóny. 
Negatívne vplyvy:
•	Ovzdušie bude dočasne negatívne ovplyvňované počas realizácie a výstavby stavebnými mechanizmami a stavebnou produkciou (zvýšenie miery emisii a prachových častíc v ovzduší). Tieto vplyvy je možné považovať za malé.
•	Organizmy budú dočasne negatívne ovplyvňované počas realizácie a výstavby zvýšeným hlukom zo  stavebnej produkcie. Tento vplyv je možné považovať za malý.

5.2. Bude mať navrhovaný materiál vplyv na chránené územia a ak áno aký? | Predkladaný materiál nebude mať žiadny vplyv na chránené územia a územia zaradené do Natura 2000.
5.3. Bude mať návrh vplyv na životné prostredie presahujúce štátne hranice? | Nakoľko budú všetky aktivity priamo spojené s územím Slovenska, tak predkladaný materiál nepredpokladá vplyv na životné prostredie presahujúce štátne hranice.

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti

Budovanie základných pilierov informatizácie |
Obsah |
6.1.   Rozširujú  alebo   inovujú	sa   existujúce  alebo vytvárajú sa či zavádzajú sa nové elektronické služby? (Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.) |

6.2.	Vytvárajú	sa	podmienky	pre	sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)

Ľudia |

6.3.  Zabezpečuje  sa  vzdelávanie  v oblasti  počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)

6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)

6.5.  Zabezpečuje  sa  podporná  a propagačná  aktivita zameraná  na   zvyšovanie  povedomia  o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)

6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených  osôb  k  službám  informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)

Infraštruktúra |

6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)

6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)

6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)

6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)

Riadenie procesu informatizácie |

6.13.	Predpokladajú	sa	zmeny	v riadení	procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)

Financovanie procesu informatizácie |

6.14. Vyžaduje si proces informatizácie finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)

Legislatívne prostredie procesu informatizácie |

6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)